AJKA VÁROS ÖNKORMÁNYZATÁNAK
            
SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA

Ajka Város Önkormányzata Képviselő-testületének a 11/2020. (IV.2.), 
a 10/2020. (III.20.), az 1/2020. (I.28.) önkormányzati rendeletével módosított 31/2019.(X.24.) önkormányzati rendelete
az Önkormányzat Szervezeti és Működési Szabályzatáról

Ajka Város Önkormányzatának Képviselő-testülete Magyarország Alaptörvénye 32. cikk (2) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, Magyarország Alaptörvénye 32. cikk (1) bekezdés d) pontjában foglalt feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:

I. Fejezet
Az önkormányzat neve, SZERVEI jelképei, helyi ünnepei, nemzetközi kapcsolatai

1.	Az önkormányzat hivatalos megnevezése, szervei

l.	§   (1)   Az Önkormányzat elnevezése: Ajka Város Önkormányzata

(2)	Az önkormányzat képviselő-testületének hivatalos megnevezése: Ajka város Önkormányzatának Képviselő-testülete (a továbbiakban: Képviselő-testület)
(3)	A Képviselő-testület szerveinek hivatalos megnevezése:

a)	Ajka város Polgármestere

b)	a Képviselő-testület állandó bizottságai:

ba) 	Ajka város Önkormányzata Képviselő-testületének Gazdasági és Városfejlesztési Bizottsága (a továbbiakban: Gazdasági és Városfejlesztési Bizottság),

bb) Ajka város Önkormányzata Képviselő-testületének Humán és Ügyrendi Bizottsága (a továbbiakban: Humán és Ügyrendi Bizottság).

bc) Ajka város Önkormányzata Képviselő-testületének Ifjúsági - és Sportbizottsága (a továbbiakban: Ifjúsági - és Sportbizottság),

bd)	Ajka város Önkormányzata Képviselő-testületének Népjóléti Bizottsága (a továbbiakban: Népjóléti Bizottság),

be) Ajka város Önkormányzata Képviselő-testületének Pénzügyi Bizottsága (a továbbiakban: Pénzügyi Bizottság),
	
c)	 Az Önkormányzat hivatala: Ajkai Közös Önkormányzati Hivatal
	 (a továbbiakban: Hivatal),

d)	Az Ajkai Közös Önkormányzati Hivatal Jegyzője (a továbbiakban: Jegyző). 
 
(4)	Az Önkormányzat és a Hivatal székhelye: 8400 Ajka, Szabadság tér 12.

2.§   (1)   Az Önkormányzat hivatalos weblapja: www.ajka.hu 

 (2)	Az Önkormányzat hivatalos lapja: Ajkai Szó.

2.	Az önkormányzat jelképei és az önkormányzat által alapított helyi kitüntetések

3. § 	(1)  Az Önkormányzat jelképei:
	a) a címer,
	b) a zászló,
	c) a pecsét,

	(2) Az Önkormányzat jelképeinek használatát önkormányzati rendelet állapítja meg.		
	(3)	Az önkormányzat által alapított helyi kitüntetések és címek adományozásának szabályait önkormányzati rendelet tartalmazza.

3.	Az önkormányzat képviselete

4.§	(1) 	A képviselő-testületet a polgármester képviseli.
	
	(2)	A képviselő-testület - a polgármester és az alpolgármester egyidejű akadályoztatása esetén - bármely tagját meghatalmazhatja az önkormányzat, a képviselő-testület más szervek előtti képviseletének ellátására.
Rendszeres feladatellátás (közgyűléseken való részvétel) esetén a képviselő-testület a testület tagjainak állandó meghatalmazást is adhat azzal, hogy a testület tagja csak a polgármester és az alpolgármester egyidejű akadályoztatása esetén köteles és jogosult meghatalmazottként eljárni.
 	
	(3)	A (2) bekezdés szerinti, jognyilatkozat tételére is feljogosító meghatalmazást teljes bizonyító erejű magánokiratba kell foglalni.

5.§	A polgármester akadályoztatása esetén felhatalmazhatja a képviselő-testület bármely tagját, hogy az önkormányzatot, a képviselő-testületet ünnepélyeken, rendezvényeken képviselje. Ezen képviselet a képviselőt jognyilatkozat adására nem jogosítja fel.
	
4.	A település helyi ünnepei 

6.§ 	Ajka város Önkormányzata ötévente ünnepélyes keretek között emlékezik meg a település várossá nyilvánításának évfordulójáról. (A várossá nyilvánítás napja: 1959. november 1.)

5.	Az önkormányzat nemzetközi kapcsolatai 

7.§	(1)	Ajka város Önkormányzata támogatja az európai államok, elsősorban a szomszédos országok és az Európai Unió tagállamainak önkormányzataival létesítendő nemzetközi kapcsolatokat.

	(2) 	Az önkormányzat feladat- és hatáskörében együttműködhet külföldi helyi önkormányzattal, beléphet nemzetközi önkormányzati szervezetekbe.

	(3)	A külföldi önkormányzatokkal kötött megállapodásokat a képviselő-testület évente, a nemzetközi kapcsolatok éves programjának megállapításakor felülvizsgálja és értékeli.

	(4)	Az önkormányzat külföldi önkormányzattal csak akkor tart fenn, illetve létesít újabb kapcsolatot, ha az közvetve, vagy közvetlenül a település lakosságának érdekét szolgálja.

II. Fejezet
A Képviselő-testület létszáma, átruházott hatáskörei

6.	A Képviselő-testület létszáma

8.§	(1)  A képviselő-testület tagjainak száma a polgármesterrel együtt 15 fő.

	(2) A képviselők névsorát, valamint az egyéni képviselői választókerületek területi beosztását a Szervezeti és Működési Szabályzat 1. és 2. függeléke tartalmazza.

7.	Képviselő-testület átruházott hatáskörei

9.§  (1)	Az átruházott hatáskörben hozott döntésekről a jogosítottak a soron következő - munkaterv szerinti - képviselő-testületi ülésen tájékoztatást adnak.

(2) A Képviselő-testület hatáskörei közül a következőket ruházza át a polgármesterre:
1.	dönt a költségvetési rendeletben meghatározott polgármesteri keret felhasználásáról,
2.	dönt a képviselő-testület kifejezett döntéséhez nem kötött - ide értve a működési költséget is - pályázatok benyújtásáról,
3.	gondoskodik az egészségügyi ellátással kapcsolatosan az ellátott panaszának törvényes keretek között történő kivizsgálásáról, és annak eredményéről a panaszt tevőt a törvényben meghatározott határidőn belül tájékoztatja,
4.	a betegjogi képviselő észrevételeit 30 munkanapon belül érdemben megvizsgálja, és állásfoglalásáról őt tájékoztatja,
5.	az egészségügyi alapellátás biztosítására vonatkozóan feladat-ellátási, vagy feladatátvállalási szerződést köt az egészségügyi szolgáltatóval, továbbá megteszi a szerződéssel kapcsolatos egyéb jognyilatkozatokat,
6.	gondoskodik az ideiglenes elhelyezésről, ha a lakás elemi csapás, vagy más ok következtében megsemmisül, illetőleg az építésügyi hatóság életveszély miatt annak kiürítését rendelte el, és a bérlő (használó) elhelyezéséről maga, vagy a lakással rendelkező szerv nem tud gondoskodni,
7.	Mint a közút kezelője, elrendelheti a közút melletti ingatlanon, annak rendeltetésszerű használatát lényegesen nem akadályozó módon közúti jelzés, mozgatható hóvédmű elhelyezését,
8.	az önkormányzati	tulajdonú	erdőben	az	elhalt	fekvő fa és gally gyűjtésének, kidőlt fáról történő fenyőgally, toboz, és díszítő lomb gyűjtésének, valamint a bot, nád, sás, gyékény termelésének fő kaszálásának jogát átengedheti,
9.	a helyi önkormányzati általános választások évében a választás napját követő naptól a közbeszerzések elbírálására vonatkozó személyi-szervezeti rend kialakításáig az Önkormányzat, mint ajánlatkérő nevében eljár, és dönt valamennyi közbeszerzési ügyben,
10.	dönt a közút forgalmi rendjének kialakításáról,
11.	dönt közútkezelőként a közút nem közlekedési célú igénybevételéről, a közutat érintő munkához- amennyiben ezt jogszabály előírja-, közútkezelői hozzájárulást ad,
12.	dönt a közfoglalkoztatási pályázatok benyújtásáról, a program megvalósítása érdekében támogatási szerződést köt az állami foglalkoztatási szervvel, 
13.	dönt a közfoglalkoztatott személyek foglalkozás-egészségügyi vizsgálatának elvégzésére vonatkozó megállapodás megkötéséről,
14.	dönt a Képviselő-testület által jóváhagyott szerződések módosításáról abban az esetben, ha a módosítás kizárólag a tárgyévi - a költségvetési rendeletben meghatározott - ellenszolgáltatás, vagy támogatás összegének változására, vagy a fizetési kötelezettség tárgyévi ütemezésére vonatkozik,
15.	dönt a	 pénzügyi kötelezettségvállalást nem igénylő együttműködési megállapodások jóváhagyásáról,
16.	dönt az Önkormányzat által bérelt lakások, nem lakás céljára szolgáló helyiségek albérletbe adásáról,
17.	a polgármester átruházott hatáskörben dönt mindazokban az ügyekben, amelyekben a hatáskör gyakorlását külön rendelettel a képviselő-testület a polgármesterre átruházta,
18.	 kijelöli a testvérvárosainkba utazó önkormányzati delegációk tagjait a frakcióvezetőkkel egyeztetve,
19.	dönt a célhoz nem kötött forrásai betétként történő elhelyezéséről, az egyéb banki szolgáltatások igénybevételéről, 
20.	finanszírozási szerződést köt a pénzintézettel a központi támogatások kihirdetésétől számított egy hónapon belül és ellenőrzött számlát nyújt be a pénzintézethez,
21.	szabadon megválaszthatja az önkormányzat számlavezető pénzintézetét a Pénzügyi Bizottság egyetértésével, és a számlavezető pénzintézetnél számlákat, alszámlákat nyit és szüntet meg, 
22.	   megtagadhatja az önkormányzati lakásra kötött tartási szerződéshez való hozzájárulást,
23.	megtagadhatja a lakáscseréhez való hozzájárulást,
24.	  megállapítja a társadalmi gondozó, valamint az idősek klubjában orvosi munkát végző orvos díjazását, 
25.	  A törvényesség biztosítása keretében ellenőrzi a nevelési intézményeknél - a kollektív szerződés és közalkalmazotti szabályzat kivételével - más belső szabályzatok elfogadására előírt eljárási rendelkezések megtartását, a szabályzatokban foglaltak jogszerűségét, a működés és döntéshozatal jogszerűségét,
26.	dönt az önkormányzat nevében indítandó per szükségességéről, a fellebbezés benyújtásáról,
27.	dönt a beépítési kötelezettség meghosszabbítása kérdésében,
28.	aláírja a vállalkozások támogatására vonatkozó támogatási szerződést,
29.	a közalkalmazotti törvény hatálya alá tartozó önkormányzati fenntartású intézménynél az intézményvezetői munkakörre kiírt pályázatok esetén a jogszabályi előírásoknak és a pályázati feltételeknek nem megfelelő, érvénytelen pályázatokat visszautasítja. A visszautasított pályázatokról az ok megjelölésével a képviselő-testületet tájékoztatja.
30.	a köztemetés biztosításáról megállapodás megkötése
31.	megállapodás megkötése pénzeszköz átadásáról, kötelező önkormányzati feladatot feladat-ellátási szerződés keretében ellátó szociális és egészségügyi intézményekkel.

(5)	A Képviselő-testület hatáskörei közül a következőket ruházza át a Pénzügyi Bizottságra:

1.	a bizottság átruházott hatáskörben dönt mindazokban az ügyekben, amelyekben a hatáskör gyakorlását külön rendelettel a képviselő-testület a bizottságra ruházta,
2.	a képviselő-testület által elrendelt felülellenőrzési ügyekben eljár és dönt, 

(6)	A Képviselő-testület hatáskörei közül a következőket ruházza át a Gazdasági és Városfejlesztési Bizottságra:

1.	  A bizottság átruházott hatáskörben dönt mindazokban az ügyekben, amelyekben a hatáskör gyakorlását külön rendelettel a képviselő-testület a bizottságra ruházta. 
2.	  A bizottság működteti a vállalkozások támogatására vonatkozó önkormányzati komplex pályázati rendszert. Ezen belül évenként pályázatot ír ki, értékeli a pályázatokat, dönt azok elfogadásáról, és javaslatot tesz polgármester felé a támogatási szerződéskötésre. A szerződéskötést követően ellenőrzi a pályázati feltételek teljesítését. Nem teljesítés esetén javaslatot tesz a szükséges szankciók megtételére.
3.	Az 1993. évi LXXVIII törvény 10-11.§-ában foglalt bérbeadói feladatok.
4.  	A nem lakás célú helyiségek bérleti díjának megállapítása.
5. 	Az övezeti besorolás elfogadása (bérleti díj, értékesítési ár).
6.  	A pavilonok alatti földterületek bérleti jog átruházása.
7.	A bizottság dönt a lakó-és középületek felújítására, energiatakarékos korszerűsítésére, felújítására vonatkozó pályázat feltételeinek megállapításáról, közzétételéről, a szociálisan rászorulók önrészének átvállalásáról, a pályázatok értékeléséről, elbírálásáról.

(7)  A Képviselő-testület hatáskörei közül a következőket ruházza át az Humán és Ügyrendi Bizottságra:

1.	A bizottság átruházott hatáskörben dönt mindazokban az ügyekben, amelyekben a hatáskör gyakorlását külön rendelettel a képviselő-testület a bizottságra ruházta.
2.	Önkormányzati csatlakozás esetén elbírálja a képviselő-testület által meghirdetett Bursa Hungarica Felsőoktatási Önkormányzati Ösztöndíj pályázatot,
3.	Meghatározza az adott nevelési évben indítható óvodai csoportok számát,
4.	Indokolt esetben engedélyezi az óvodai csoportokra megállapított maximális létszámtól való eltérést. 
5.	Meghatározza az önkormányzati fenntartású óvodák nyitva tartásának rendjét, s a helyben szokásos módon gondoskodik azok közzétételéről.
6.	Évente felméri a nemzetiségi nyelven folyó nevelés iránti igényt. 
7.	Ellenőrzi a fenntartásában működő köznevelési intézmény pedagógiai programját, házirendjét, szervezeti és működési szabályzatát, értékeli a nevelési intézmény foglalkoztatási, illetve pedagógiai programjában meghatározott feladatok végrehajtását, a pedagógiai szakmai program eredményességét.
8.	Véleményezi az önkormányzat által fenntartott óvodák vezetőinek az óvodai nevelésre vonatkozó munkatervi javaslatát.
8. 	Jóváhagyja az Önkormányzat által fenntartott óvodák továbbképzési programját,
9.	Művészeti alkotás közterületen, valamint önkormányzati tulajdonú épületen való elhelyezéséről, áthelyezéséről dönt,
10.  	Jóváhagyja az Önkormányzat által fenntartott közművelődési, intézmények szervezeti és működési szabályzatát.
  12.  Elfogadja a kiemelt közművelődési egyesületek éves szakmai beszámolóját
13.	Dönt a helyi települési értékké nyilvánításról és ellátja az Ajkai Települési Értéktár Bizottság feladatait.
14.    Megállapítja az általa lebonyolított titkos szavazás eredményét,
15.    Javaslatot tesz a polgármester jutalmazására, 	
16.	Ellátja a képviselői összeférhetetlenséggel kapcsolatos bizottsági feladatokat,
17.	Nyilvántartja a képviselők és a polgármester vagyonnyilatkozatát.
18. Ellenőrzi az önkormányzat által fenntartott kulturális közintézmények részére biztosított támogatások, pályázati források felhasználását.
19. Javaslatot tesz közművelődési megállapodás megkötésére.

(8) A Képviselő-testület hatáskörei közül a következőket ruházza át a Népjóléti Bizottságára:

1.	A bizottság átruházott hatáskörben dönt mindazokban az ügyekben, amelyekben a hatáskör gyakorlását külön rendelettel a képviselő-testület a bizottságra ruházta.
2. 	Jóváhagyja a személyes gondoskodást nyújtó szociális- és gyermekjóléti intézmények szervezeti- és működési szabályzatát, szociális és gyermekjóléti intézmények szakmai programját, valamint jóváhagyja a gyermekek napközbeni ellátását biztosító bölcsődék nyári nyitvatartási rendjét.
3.	Dönt a személyes gondoskodást nyújtó szociális és gyermekjóléti intézmények működésének törvényességi ellenőrzéséről és a szakmai munka eredményességéről szóló beszámoló elfogadásáról.
4.	Szakmai és városszépítési szempontból dönt a közterületek felújítását, átalakítását (beleértve a növényzet telepítését is) célzó tervek elfogadásáról.

(9) A Képviselő-testület hatáskörei közül a következőket ruházza át az Ifjúsági-és Sportbizottságára:

1.	A bizottság átruházott hatáskörben dönt mindazokban az ügyekben, amelyekben a hatáskör gyakorlását külön rendelettel a képviselő-testület a bizottságra ruházta.
2.	Dönt a kiemelkedő tevékenységet nyújtó versenyzők jutalmazásáról.
3.	Elfogadja a kiemelt sportegyesületek éves szakmai beszámolóját.

III. Fejezet
A Képviselő-testület működése

10.§ 	(1) A Képviselő-testület évente a munkatervben meghatározott időpontban legalább 10 alkalommal tart ülést.

	(2)	A képviselő-testület rendes ülésének ülésnapját és az üléskezdés időpontját a szervezeti és működési szabályzat 6. számú függeléke tartalmazza.

(3)	A Képviselő-testület ülésének nyilvánosságára, valamint zárt ülés tartására Magyarország helyi önkormányzatairól szóló törvény rendelkezései az irányadóak.

11.§ 	(1)	A Képviselő-testület összehívására és vezetésére Magyarország helyi önkormányzatairól szóló törvény rendelkezései az irányadóak. Ha a polgármester akadályoztatva van, az ülés összehívásával és vezetésével kapcsolatos feladat- és hatáskörében az alpolgármester, mindkettőjük egy idejű akadályoztatása esetén a Humán és Ügyrendi Bizottság elnöke helyettesíti.

(2)	Ha a Képviselő-testületet a települési képviselők ¼-ének, vagy a Képviselő-testület bizottságának, valamint a kormányhivatal vezetőjének indítványára kell összehívni, az ülés összehívására a rendkívüli ülés összehívásának szabályait kell alkalmazni.

12.§  (1)	A képviselő-testület ülésére szóló meghívó tartalmazza:

a)	az ülés helyét, idejét, az ülés jellegét,
b)	a javasolt napirendi pontokat,
c)	a napirendek előterjesztőit,
d)	indokát abban az esetben, ha az ülést Magyarország helyi önkormányzatairól szóló törvényben meghatározott indítvány a lapján kötelező összehívni.

(2)	Az ülés meghívóját és az előterjesztéseket a képviselőknek, a tanácskozási joggal meghívottaknak olyan időpontban kell megküldeni, hogy azt az ülés napját megelőző legalább 5. napon megkapják. A meghívót a polgármester írja alá.

(3)	A Képviselő-testület ülésének időpontjáról és napirendjéről a város lakosságát a meghívónak Ajka város honlapján való közzétételével és az Ajkai Közös Önkormányzati Hivatal hirdetőtábláján való kifüggesztésével tájékoztatni kell. A Képviselő-testület ülését megelőzően az állampolgárok részére az Önkormányzati Irodán – a zárt ülési előterjesztések kivételével - az előterjesztésekbe való betekintést biztosítani kell.

(4)	Azoknak az önszerveződő közösségeknek a meghatározását, melyek képviselői a képviselő-testületi és a bizottsági ülésen tanácskozási joggal részt vehetnek, a rendelet 9. függeléke tartalmazza.

(5)	A Képviselő-testület ülésére tanácskozási joggal meg kell hívni:

a)	a képviselőket, 
b)	a nemzetiségi önkormányzat elnökét,
		c) a jegyzőt, az aljegyzőt,
		d) a Hivatal vezető köztisztviselőit,
		e) a napirend előadóját,
		f) a választókerület országgyűlési képviselőjét,
	g) a polgármester és a bizottsági elnökök által esetenként megjelölt személyeket, akiknek meghívása a napirendhez szükséges;
		h) a város díszpolgárait.

 	(6)	Az (5) bekezdés a) – d) pontjában felsoroltaknak a meghívóval együtt kézbesíteni kell valamennyi előterjesztést.

		(7)	Az (5) bekezdés e), f) és g) pontban felsoroltaknak csak a meghívót, az e) pontban megjelölt személynek pedig a meghívó mellett csak azt az előterjesztést kell mellékelni, amelynek tárgyalásához meghívást kapott.

	(8)	A képviselő-testületben képviselettel rendelkező pártok, szervezetek vezetőinek csak a képviselő-testület ülésének meghívóját kell kézbesíteni. 
A testületi ülésre meghívott politikai pártok, szervezetek vezetőit csak a testület eseti döntése alapján illeti meg a tanácskozás joga.

	(9) A társadalmi önszerveződő közösségek napirendhez történő meghívásáról a polgármester dönt. Ebben az esetben a meghívottat külön képviselő-testületi döntés nélkül, az általános szabályok szerint megilleti a tanácskozási jog. A meghívás nélkül megjelent társadalmi önszerveződő közösségek vezetőit külön szavazás alapján illeti meg a tanácskozási jog. 

	(10)A képviselő-testületi ülésre az (5) bekezdés g) pont szerint meghívottakat a meghívóban fel kell tüntetni. 

13.§ (1)A polgármester rendkívüli ülést hívhat össze, továbbá Magyarország helyi önkormányzatairól szóló törvényben meghatározott esetekben a rendkívüli ülést köteles összehívni.

(2)	A rendkívüli ülésre szóló meghívót – amennyiben a rendkívüli ülés összehívását a polgármester kezdeményezi-, az ülés időpontját megelőzően legalább 3 nappal korábban meg kell küldeni a képviselőknek a	tárgyalásra kerülő előterjesztéssel együtt.
 
(3)	Azokban az esetekben, amikor a rendkívüli ülés összehívása kötelező, a képviselő, bizottság, vagy kormányhivatal vezetőjének indítványával együtt a meghívót az ülés időpontját megelőzően legalább 3 nappal korábban ki kell küldeni.

(4)	Sürgős, halasztást nem tűrő esetben, így különösen, ha az állampolgárok életét, testi épségét, vagyonát, az önkormányzat vagyonát közvetlen veszély fenyegeti, vagy határidőhöz kötött döntés szükséges, és a határidő nem tartható be az ülés – a sürgősség okának közlésével – legkésőbb az ülés megkezdésének időpontját megelőző 24 órával is összehívható. Ebben az esetben bármilyen értesítési mód igénybe vehető.

(5)	Ha a rendkívüli ülésre az előterjesztés a meghívóval együtt az ülés időpontját megelőzően legalább 3 nappal korábban kiküldésre került, az előterjesztéshez módosító indítványt az általános szabályok szerint lehet benyújtani. Ha az előterjesztés későbbi időpontban kerül kiküldésre, vagy a rendkívüli ülés sürgős, halasztást nem tűrő esetre tekintettel kerül összehívásra, módosító indítványt a testületi vita lezárásáig szövegszerűen megfogalmazva lehet benyújtani.

 (6) 
(7) 

8.	A képviselő-testület ülésének elnapolása, az ülés félbeszakadása, 
polgármesteri berekesztése a napirendek megtárgyalása előtt

14.§ 	(1)	Az ülések időtartamát az elfogadott napirendek megtárgyalásának időszükséglete határozza meg. Ha a napirendek megtárgyalása legfeljebb nyolc órán belül nem volt lehetséges, a testület bármely tagjának javaslatára a képviselő-testület egyszerű szótöbbséggel, alakszerű határozat nélkül dönt az elnapolásról, egyben a polgármester meghatározza a folytatólagos ülés összehívásának időpontját.

	(2)	Amennyiben a képviselő-testület ülése határozatképtelenné vált, az ülést a polgármester berekeszti.

(3)	Súlyos rendzavarás esetén a polgármester a képviselő-testület ülését a napirendek tárgyalásának befejezése előtt berekesztheti.

(4)	Az elnapolt, a határozatképtelenné vált, a polgármester által a napirendek megtárgyalásának befejezése előtt berekesztett ülés folytatására a polgármester az eredeti ülésnaptól számított nyolc napon belüli időpontra köteles a képviselő-testület ülését (folytatólagos ülés) összehívni.

	(5)	A folytatólagos ülés összehívásáról a meghívót legfeljebb három munkanapon belül meg kell küldeni a képviselőknek, egyéb meghívottaknak.

9.	A képviselő-testület ülésének napirendje

15.§	(1)	A képviselő-testület ülésének napirendjére - a munkaterv alapján - a kiküldött meghívóban a polgármester tesz javaslatot.
		A meghívó szerinti napirendi javaslattól a polgármester a sorrend tekintetében eltérhet, a napirendi javaslatot kiegészítheti, feltéve, ha szóbeli előterjesztésben tárgyalható ügyről van szó.	
		A napirendet a napirendhez fűzött polgármesteri kiegészítés után elfogadásra beterjesztett javaslatnak kell tekinteni.

	(2)	A képviselő-testület tagja, vagy bizottsága kezdeményezheti a napirendek sorrendjének megváltoztatását, szóbeli előterjesztésként tárgyalható ügy napirendi felvételét, napirendek összevont tárgyalását, egyes ügyek napirendről való levételét. Ezt a javaslatot röviden meg kell indokolni.
		Az előterjesztő a benyújtott előterjesztést a napirend megállapítása előtt - rövid indokolással - visszavonhatja.

	(3)	A szóbeli előterjesztésben tárgyalható ügyet kivéve újabb ügy csak sürgősségi indítvány alapján tárgyalható.

	(4)	Korábbi képviselő-testületi ülésen eldöntött ügyet - a döntés felülvizsgálata céljából - a képviselő-testület ismét napirendjére tűzhet. Az ismételt tárgyalásra a polgármester a képviselő-testület tagja, bizottsága tehet indokolt javaslatot.
		Ugyanazon ügy csak egy alkalommal tárgyalható újra.
		A napirendre való felvételről a képviselő-testület minősített többséggel, külön határozatot hoz, amelyben arról is dönt, hogy az ügy újra tárgyalására mikor kerül sor. 

		Azonnali tárgyalása a már korábban eldöntött ügynek csak akkor lehetséges, ha az újratárgyalásra vonatkozó írásbeli indítványt az indítványozó az ülés előtt három nappal korábban a polgármesternek benyújtotta és az újratárgyalást az ülésig írásban elő lehetett készíteni az újabb döntés meghozatalára alkalmas módon.

	(5)	A napirendi pontok elfogadásáról a képviselő-testület egyszerű szótöbbséggel, vita nélkül határoz.

	(6)	Ülés közben - polgármesteri, vagy képviselői indítványra - az ülés gyorsabb vezetése érdekében a már elfogadott napirendek sorrendje megváltoztatható, illetve még nem tárgyalt napirendek együttes tárgyalásra összevonhatók.	
		 Ebben az esetben a képviselő-testület az újabb módosításról egyszerű szótöbbséggel szavaz. Az ülés közben napirend módosításról külön alakszerű határozatot nem kell hozni, hanem a jegyzőkönyvben fel kell tüntetni az ülés közben történt sorrendváltozás, napirend összevonás tényét.

	(7)	Folytatólagos ülésen sürgősségi indítvánnyal újabb ügyek is felvehetők a napirendek közé. Ez esetben az ülés napirendjét határozattal ismételten meg kell állapítani.

10.	A napirendi pontok tárgyalási sorrendje

16.§	(1)	A napirendi pontokat a képviselő-testület az alábbi sorrendben tárgyalja:
		a) napirend előtti felszólalások
		b) napirend előtti ügyek
		c) döntés a sürgősségi indítvány, és már eldöntött ügy újratárgyalása kérdésében
		d) a napirend elfogadása
		e) önkormányzati rendelet-tervezet
		f)gazdasági, vagyoni ügyek
		g) beszámolók
		h) testületi hatáskörbe tartozó egyedi ügy
		i) interpellációk
		j) közérdekű kérdések, bejelentések és javaslatok.

	(2) 	A napirendek sorrendjének megállapításánál az (1) bekezdésben foglaltaktól el lehet térni, ha a napirendhez a polgármester a képviselő-testület tagjain kívül mást is meghívott.

11.	Napirend előtti felszólalások

17.§	(1) 	A képviselő a napirend előtt, az ülés megnyitása után felszólalhat, ha ezt a szándékát az ülést megelőző napon déli 12.00 óráig - a felszólalás tárgyának megjelölésével - a polgármesternek bejelentette.

(2)	A felszólalás keretében a képviselő röviden kifejtheti véleményét minden olyan kérdésben, amely az önkormányzat működésével, a képviselő személyével összefügg.

(3)	Sürgősségi indítványt, interpellációt, bejelentést napirend előtti felszólalásban előterjeszteni nem lehet.

(4)	A felszólalás időtartama legfeljebb három perc, vitát nem lehet nyitni, határozathozatalnak nincs helye. A napirend előtti felszólalásra az érintett egy percben reagálhat.
12.	Napirend előtti ügyek

18.§	(1)	Napirend előtt a képviselő-testület áttekinti a lejárt határidejű határozatok végrehajtására a polgármester, jegyző és a határozatokban nevesített felelősök által adott jelentéseket.
 		A képviselők a jelentést adókhoz kérdéseket intézhetnek. Ha a testület a jelentést nem fogadja el, a határozat végrehajtására javaslatokat tehet, kiadhatja a tárgy szerint illetékes bizottságnak a végrehajtás ellenőrzését, vagy szükség szerint más intézkedést tesz, a végrehajtásra újabb határidőt tűz ki.

	(2)	Ügyrendi indítványban kérhető az egyes határozatokra adott jelentésekről való külön szavazás.

	(3) A bizottsági elnökök, a polgármester, a nemzetiségi önkormányzat elnöke írásbeli tájékoztatást ad az átruházott hatáskörök gyakorlása során hozott döntésekről.
 
(4) Gazdasági ügyben hozott döntés csak akkor hozható nyilvánosságra, ha a nyilvánosságra hozatal az önkormányzat gazdasági érdekét nem sérti.

13.	Sürgősségi indítvány

19.§ 	(1)	Sürgősséggel kérhetik a képviselő-testülettől egyes ügyek soron kívüli megtárgyalását a polgármester, a képviselő-testület tagjai, a bizottságok, a nemzetiségi önkormányzat elnöke.

	(2)	 A sürgősségi tárgyalásra vonatkozó indítványt legkésőbb az ülést megelőző munkanapon 12.00 óráig, indokolással ellátva írásban kell benyújtani a polgármesterhez.

(3)	A sürgősségi indítvány benyújtása esetén az előterjesztett döntési javaslatot a feladatkörüknél fogva érintett bizottságoknak nem kell véleményezniük.

	(4) 	A polgármester írásbeli, illetve szóbeli előkészítésre kiadja az ügyet a jegyzőnek.

	(5)	 Az előterjesztést lehetőleg írásban el kell készíteni. Ha ez az idő rövidsége miatt az általános szabályok szerint nem lehetséges, akkor az előterjesztés rövid, kivonatos változatát, vagy csak a határozati javaslatot kell elkészíteni.

	(6)  A tárgyalásra vonatkozó javaslatot a polgármester terjeszti a képviselő-testület elé. Sürgősségi indítvány a folytatólagos ülésre is beterjeszthető.
	
	(7) Az indítvány napirendre tűzéséről a képviselő-testület minősített többséggel dönt. Egyetértés esetén az ügyet a képviselő-testület első napirendi pontként tárgyalja. A sürgősséggel benyújtott előterjesztés tárgyalása előtt képviselői kezdeményezésre a polgármester szünetet rendel el. 
 	
(8)	Az indítvány elutasításakor a képviselő-testület dönthet arról is, hogy más alkalommal rendes napirendként tárgyalja az ügyet. A későbbi ülésre halasztott ügyet az előterjesztések általános szabályai szerint kell előkészíteni.

(9) A sürgősségi indítványhoz, vagy a sürgősséggel tárgyalt napirendhez módosító indítványt a vita lezárásáig lehet benyújtani.

14.	A képviselő-testületi ülés határozatképessége, tanácskozási rendje

20.§  (1) 	A képviselő-testület határozatképességére Magyarország helyi önkormányzatairól szóló törvény rendelkezése az irányadó.

(2) Ha az ülést határozatképtelenség miatt elnapolják, a polgármester 8 napon belül újra összehívja.
		
(3)	A képviselő-testület ülését a polgármester, akadályoztatása esetén az alpolgármester, egyidejű akadályoztatásuk esetén a Humán és Ügyrendi Bizottság elnöke (az ülés elnöke) vezeti. Akadályoztatás alatt a kizárást is érteni kell.

(4)	Az ülés elnökének munkáját a jegyző, az aljegyző, mindkettőjük egyidejű akadályoztatása esetén a jegyző által megbízott köztisztviselő segíti.

(5)	Az ülés elnöke megállapítja a jelenlévő képviselők számát, a határozatképességet, és az ülést megnyitja.
	Az ülés tartama alatt az elnök folyamatosan figyelemmel kíséri az ülés határozatképességét.

15.	A vitavezetés szabályai

21.§  (1)	Az ülés elnöke minden napirend felett vitát nyit.

(2)	Először a napirendi pont előadóját illeti a szó, aki az előterjesztéshez rövid kiegészítést fűzhet.
	A kiegészítés csak olyan kérdésre, tényre vonatkozhat, amit az írásbeli előterjesztés nem tartalmaz.

(3)	A kiegészítés után a bizottsági vélemények ismertetése következik.

(4) A vitát megelőzően az előadóhoz maximum egy perc időtartamban kérdéseket lehet intézni.

(5)	A kérdések megválaszolása után a képviselők hozzászólás formájában kifejtik véleményüket.

(6)	A hozzászólások után az elnök a vitát lezárja. A napirend előadóját a vita lezárását követően megilleti a zárszó joga. A zárszó keretében ki kell térni arra, hogy a napirend előadója mely javaslatokkal ért, illetve nem ért egyet.

(7) A végszavazás előtt kerül sor a módosító indítványok szavazására. Az ügydöntő módosító indítványokat legkésőbb a képviselő-testületi ülés napján reggel 8.00 óráig írásban kell benyújtani a polgármesterhez.
	A sürgőséggel, napirend kiegészítésként, vagy szóbeli előterjesztésként tárgyalt napirendi pontokhoz kapcsolódó ügydöntő módosító indítványokat legkésőbb a vita lezárásáig írásban kell beterjeszteni.
	 Ügydöntő módosító indítvány minden olyan indítvány, javaslat, ami az írásban beterjesztett határozati javaslathoz képest érdemében más döntési lehetőséget tartalmaz.
 
(8) Az egymáshoz képest jelentéktelen eltérést tartalmazó módosító indítványokat az elnök egy indítványban összefoglalhatja, ha ez ellen az indítványozók nem tiltakoznak, továbbá megkísérelheti az indítványtevők álláspontját egymáshoz közelíteni.

(9)	 Az indítványok összefoglalása a bizottság javaslatát nem érintheti, a bizottsági javaslatról –az előterjesztő által történő elfogadást kivéve-minden esetben szavazni kell.

16.	A napirendhez kapcsolódó felszólalás

22.§  (1) 	A képviselők a napirendhez való hozzászólási szándékukat az ülés elnökének elektronikus úton jelzik. A felszólalásra - a jelentkezés sorrendjében - az elnök adja meg a szót. Az adott napirendhez a képviselő kétszer szólhat hozzá. Az első hozzászólás időtartama négy perc, a második hozzászólásé két perc lehet. A hozzászólások időkerete a képviselő kifejezett kérésére összevonható, amennyiben a felszólaló képviselő ez irányú kérését a hozzászólás megkezdése előtt az ülés elnökének jelzi. A hozzászólások időtartama a felszólalás közben jelzett képviselői kérésre nem vonható össze.

(2) A képviselő-testület legfeljebb négy perc időtartamban felszólalási jogot adhat az állampolgároknak is. 
	A hozzászólás jogának megadásáról a képviselő-testület vita nélkül, egyszerű szótöbbséggel, alakszerű határozat nélkül dönt.
	
(3)	A napirend előadója, és törvényességi észrevétel esetén a jegyző a vitában soron kívül felszólalhat.

(4) Az ülés elnöke az (1) bekezdésben rögzített időkeret túllépése vagy a hozzászólás kirívóan sértő tartalma, stílusa miatt az érintettől megvonhatja a szót.”

(5) A testületi ülésen jelen lévő jegyző vagy megbízottja a napirendi pont vitájának lezárása előtt szóban, a döntéshozatalt követően haladéktalanul szóban, jelzésének eredménytelensége esetén az ülést követő 5 munkanapon belül a polgármesternek vagy az ülés vezető elnöknek címzett feljegyzésben köteles jelezni, ha álláspontja szerint a testület döntése vagy döntéshozatali eljárása jogszabálysértő volt. A jegyző jelzésére a polgármester, az ülést vezető elnök az ülésen szóban, ezt követően az írásbeli feljegyzés átvételét követő 5 munkanapon belül írásban köteles válaszolni, véleményét, tervezett intézkedését közölni.

17.	Felszólalás ügyrendi kérdésben

23.§	(1) A tárgyalt napirendet érintő ügyrendi kérdésben bármelyik képviselő soron kívül is szót kérhet, egy percben ügyrendi javaslatot tehet, melyről a képviselő-testület vita nélkül, egyszerű szótöbbséggel dönt. 
	Ügyrendinek minősül az a hozzászólás, kérdés, melyben a képviselő a képviselő-testület munkájával – ülésének lefolytatásával – kapcsolatos eljárási ügyben tesz észrevételt. 
	Amennyiben az ügyrendi indítvány a vita lezárására irányul – s ebben a kérdésben a javaslatot a képviselő-testület elfogadja - úgy képviselői hozzászólásra az SZMSZ 24.§ (1) bekezdésében foglaltak irányadók.

(2) Amennyiben az elnök megállapítja, hogy a hozzászólás nem ügyrendi kérdésre vonatkozik, a képviselőtől megvonja a szót.
	Ha a képviselő a szómegvonás esetén szavazást kér, akkor a képviselő-testület vita nélkül, egyszerű szótöbbséggel dönt.

18.	A vita lezárása

24.§	(1) Ha a napirendi ponthoz több felszólaló nincs, az elnök a vitát lezárja. A vita elhúzódása esetén a vita lezárását, a hozzászólások időtartamának korlátozását ügyrendi felszólalás keretében bármelyik képviselő javasolhatja, e kérdésben a képviselő-testület vita nélkül, egyszerű szótöbbséggel határoz.	
			Ez utóbbi esetben maximum 4 perc időtartamban szót kell adni a vita lezárására irányuló indítvány megtételét megelőzően hozzászólásra jelentkezett, az elektronikus rendszer által regisztrált képviselőknek.
			A vita lezárását követően, a szavazást megelőzően- vagy aközben- további hozzászólásra még ügyrendi kérdésben sincs lehetőség. 

	(2)	A képviselőnek joga van a szavazás megkezdése előtt a képviselői vélemények egyeztetése érdekében legfeljebb tíz perces szünetet kérni. Ha a polgármester a szünetet nem rendeli el, a képviselő-testület egyszerű szótöbbséggel dönt a szünettartásról. 

19.	A döntéshozatal szabályai 

25.§ 	(1)	A képviselő-testület döntését rendelet vagy határozat formájában hozza meg.

		(2)	Amennyiben a képviselő-testület érdemi döntését alakszerű határozatba foglalja, az elnök a szavazás előtt köteles a szavazásra feltett - az elfogadott módosító indítványokat, javaslatokat is tartalmazó - határozati javaslatot szóban ismertetni.
		Szükség szerint a határozat megfogalmazására az elnök szünetet rendelhet el.

(3)	A képviselő-testület egyéb (ügyrendi kérdések), nem az ügy érdemére vonatkozó döntését nem kell alakszerű határozatba foglalni. 
	Ezen leggyakrabban előforduló ügyek felsorolását a szervezeti és működési szabályzat 3. melléklete tartalmazza.
	
20.	Kizárás a döntéshozatalból

26.§ 	(1)	A képviselő személyes érintettségére, azzal kapcsolatos bejelentési kötelezettségére, döntéshozatalból történő kizárására Magyarország helyi önkormányzatairól szóló törvény rendelkezései az irányadók.
	
(2)	Ha a képviselő személyes érintettségét nem jelenti be, és az köztudomású, vagy a Képviselő-testület megállapítja, a Képviselő-testület határozatban rögzíti, hogy a képviselő törvényben előírt kötelezettségének nem tett eleget.

21.	A döntéshozatal módja és a szavazás szabályai

27.§	(1)	Minősített szótöbbséggel kell meghozni a döntést azokban az esetekben, amikor Magyarország helyi önkormányzatairól szóló törvény arról rendelkezik. A minősített többség meglétére Magyarország helyi önkormányzatairól szóló törvény rendelkezése az irányadó. A Képviselő-testület saját elhatározásából minősített többséggel dönt a szervezeti és működési szabályzat 4. mellékletében felsorolt kérdésekben.
		A képviselő-testület minden egyéb kérdésben - így a módosító és kiegészítő javaslatok tárgyában is - egyszerű szótöbbséggel dönt.
	 	A módosító és kiegészítő javaslatokat nem kell szavazásra bocsátani, feltéve, ha a módosító javaslatot az előterjesztő elfogadta, azonban képviselői indítványra a javaslatról szavazni kell.

(2)	A módosító, kiegészítő javaslatok kérdésében való döntés után kerül sor az érdemi döntés szavazására.

(3)	A szavazás nyíltan és titkosan történik, illetve történhet. A nyílt szavazás név szerinti is lehet.

  (4)	A döntési javaslat elfogadására Magyarország helyi önkormányzatairól szóló törvény rendelkezései az irányadóak.

22.	A nyílt szavazás

28.§		A nyílt szavazás elektronikus szavazó berendezés útján, annak meghibásodása esetén kézfelemeléssel történik. Az elnök ismerteti a szavazás eredményét. 
		Ha a képviselő a szavazást elvétette, köteles azonnal jelezni az elnöknek.
		Kétség esetén, illetve bármely képviselő indítványára a szavazást meg kell ismételni.

23.	Név szerinti szavazás

29.§ 	(1) 	Név szerinti szavazást a polgármester vagy bármelyik képviselő indítványozhat. Az indítványról a képviselő-testület vita nélkül, minősített szótöbbséggel dönt.
(2)	Név szerinti szavazás esetén a képviselők névsorát ABC sorrendben fel kell olvasni. A képviselők "igen", "nem", "tartózkodom" nyilatkozattal szavaznak. A névsort a jegyző olvassa, és azonnal visszaolvasva feltünteti a szavazást a 7. függelék szerinti szavazási íven. A szavazási ívet - a szavazatok összeszámlálása után - átadja az elnöknek. A szavazás eredményét az elnök hirdeti ki. 	 A szavazási ívet a jegyzőkönyvhöz kell csatolni.

24.	A titkos szavazás

30.§	(1)	A titkos szavazást a Humán és Ügyrendi Bizottság bonyolítja le.
		Ha a testületi ülésen a Humán és Ügyrendi Bizottság tagjai közül a határozatképességhez szükséges számú tag nincs jelen, a képviselő-testület a titkos szavazás lebonyolítására haladéktalanul három tagú ideiglenes bizottságot választ. 

	(2) A titkos szavazás borítékba helyezett, bélyegzőlenyomattal ellátott szavazólapon, szavazófülke, vagy külön helyiség és urna használatával történik.

	(3) A szavazás befejezésekor a bizottság megszámolja a fel nem használt szavazólapokat, és lezárt borítékba helyezi el, a borítékon feltünteti a szavazólapok számát. 
A szavazólapokat az elnök veszi ki az urnából, és egyenként hangosan diktálja a szavazólapokról a szavazatokat, amit a bizottság egy tagja írásban rögzít. A bizottság jelenlévő tagjai ellenőrzik a szavazatok számlálását. 

	(4)	A titkos szavazás eredményét külön jegyzőkönyvben (8. függelék) kell rögzíteni.

	(5)	A szavazás eredményét a bizottság elnöke ismerteti a képviselő-testülettel.

25.	Rendfenntartás a képviselő-testület ülésén

31.§	(1) A tanácskozás rendjének fenntartásáról az ülés elnöke gondoskodik. Ennek során:
a)	ha az ülésteremben az érdemi munkát bárki zavarja, a rendzavarót rendre utasíthatja;
b)	figyelmezteti azt a hozzászólót, aki eltér a tárgytól, vagy a tanácskozáshoz nem illő sértő kifejezéseket használ, illetve a Képviselő-testület tagjaihoz méltatlan magatartást tanúsít és megvonja tőle a szót;
c)	az ülés rendjét ismétlődően és súlyosan megsértő, folyamatosan méltatlan magatartást tanúsító képviselőt az elnök felszólítja az ülés rendjének megtartására, valamint figyelmezteti a második felszólítás következményére. Ha az elnök másodszor utasít rendre egy képviselőt, úgy a rendzavaró képviselő egyúttal a képviselők tiszteletdíjáról szóló önkormányzati rendeletben meghatározott módon rendbírsággal is sújtható. A rendbírság kiszabásáról az elnök javaslatára a képviselő-testület egyszerű szótöbbséggel dönt.
d)	ha a rendzavarás olyan mértékű, hogy a testület a munkáját nem tudja folytatni, az ülést megszakíthatja. A kiváltó ok megszűnése után az ülés vezetője azonnal elrendeli az ülés folytatását.

(2)	A nyilvános ülésen megjelent állampolgárok a számukra kijelölt helyet foglalják el. A tanácskozás rendjének megzavarása – bekiabálás, demonstráló táblák felmutatása - estén az ülés vezetője rendre utasíthatja a rendzavarót, ismétlődő rendzavarás esetén pedig az érintettet a terem elhagyására is kötelezheti.

(3) Az ülés elnökének rendfenntartás körében tett intézkedései ellen felszólalni, az elnökkel vitába szállni, az intézkedéseket visszautasítani nem lehet, kivéve a szómegvonás esetét.
Ha a rendreutasított a szómegvonást sérelmezi, azonnal a képviselő-testülethez fordulhat. A szómegvonás kérdésében a képviselő-testület egyszerű szótöbbséggel dönt. Szómegvonás esetén az érintett képviselő kizárólag az írásban benyújtott módosító indítványával kapcsolatos ügyrendi kérdésben szólalhat fel a napirendi pont keretén belül.

IV. FEJEZET
A KÉPVISELŐ-TESTÜLET HATÉKONY MŰKÖDÉSÉNEK ESZKÖZEI

26. A Képviselő-testület munkaterve

32.§ 	(1) A Képviselő-testület egy évre előre munkatervet készít. A jegyző a munkaterv készítéséhez javaslatot kér az Önkormányzat által fenntartott költségvetési szervek vezetőitől és az Ajkai Közös Önkormányzati Hivatal irodáinak vezetőitől. 

(2) A munkaterv összeállításához a polgármester javaslatokat kér:
	a) a képviselő-testület tagjaitól,
	b) a bizottságoktól,
	c) a helyi nemzetiségi önkormányzat testületétől,
	e) a város országgyűlési képviselőjétől,
	f) a településen működő pártoktól, civil szerveződésektől (9. számú függelék),
	g) az alpolgármestertől,
	h) a jegyzőtől, aljegyzőtől,
	i) a megyei közgyűlés ajkai tagjaitól.

(3)	A munkaterv tartalmazza:

a)	a Képviselő-testület üléseinek tervezett időpontjait, napirendjeit,

b)	a napirendi pontok előterjesztőit, az előterjesztés készítéséért felelős, az előkészítésben résztvevő további személyek és szervezetek megjelölését, az előterjesztést tárgyaló bizottságot, 
c)	mely napirendi pontokkal kapcsolatban kell közmeghallgatást tartani és ennek időpontját,
d)	melyek azok a napirendi pontok, amelyeket csak bizottság nyújthat be,
e)	mely napirendek előkészítéséhez kell kikérni lakossági fórum, érdekképviseleti szervezet, vagy a feladatköre szerint érintett szervezet, nemzetiségi önkormányzat véleményét,

27. Képviselőcsoport

33.§	(1) A képviselők képviselői csoportokat hozhatnak létre. A képviselő-csoport alakításához legalább három képviselő részvétele szükséges.
     
	(2)	A képviselőcsoport megalakulását, a vezető nevét, az esetleges személyi változásokat, a megszűnés tényét a polgármesternek be kell jelenteni, aki erről a képviselő-testületet tájékoztatja.

	(3)	A képviselőcsoport fogadhatja a párthoz nem tartozó, független képviselőket is.

	(4)	A képviselői csoport működési rendjét maga határozza meg.

	(5)	A polgármester, meghívás esetén, részt vesz a képviselői csoport ülésén.

V. FEJEZET
A KÉPVISELŐ-TESTÜLET ÜLÉSÉNEK ELŐKÉSZÍTÉSE,
A TESTÜLETI ELŐTERJESZTÉSEK TARTALMI KÖVETELMÉNYEI

28 Az előterjesztések készítése

34.§ 	(1)	A képviselő-testület elé a döntéstervezetek határozat-, és rendelet-tervezet formájában kerülnek beterjesztésre.

	(2)	A képviselő-testület elé csak a Hivatal belső munkaszervezeti egységei által összehangolt, a polgármesterrel, jegyzővel egyeztetett és törvényességi szempontból ellenőrzött előterjesztés nyújtható be.

	(3)	Az előterjesztés előkészítése az előadó feladata, aki az előkészítésért, a közreműködők bevonásáért, az érdekeltekkel való egyeztetésért felelős.
 			A munkatervben szereplő előterjesztések elkészítéséért a munkatervben megjelölt személy, egyedi ügyek előkészítéséért a feladatkörében érintett személy a felelős.

		(4)	Az előkészítés során a Hivatal belső szervezeti egységei kötelesek együttműködni, az előterjesztést készítők számára a szükséges információkat megadni.

		(5)	A sürgősséggel tárgyalt ügyek esetén is el kell végezni az érdekeltekkel való előzetes egyeztetést.

		(6)	Az előterjesztést a jegyző részére kell leadni, aki vizsgálja a határozati javaslatok törvényességét.  Az esetleges jogszabálysértés megelőzésére intézkedést kezdeményez.

		(7) A késve leadott előterjesztéseket - kivéve, ha az előterjesztés tárgyalása nem halasztható - érdemi felülvizsgálat nélkül vissza kell adni az előterjesztést készítőnek.

29. Az előterjesztések tartalmi és formai követelményei

35.§	 (1)	Az előterjesztést írásban kell elkészíteni. Az írásbeliség rendkívüli ülés esetén, és egyszerű megítélésű, részletes elemzést, az érvek kifejtését nem igénylő ügyben mellőzhető.

	(2)	Az előterjesztés két részből áll:
		a) bevezető részből és
		b) határozati javaslatból.

(3)	Az előterjesztés bevezető része tartalmazza:
		a) a fejrészt(előterjesztő, cím, ügyszám)
		b) az előterjesztés készítőjének nevét,
		c) az ügy (napirend) tárgyát,
		d) a legutóbbi tárgyalás időpontját és a döntés lényegét,
		e) a testületi tárgyalás alapját képező információkat, tényeket, adatokat,
		f) a szükséges és lehetséges döntési változatokat és azok jogszabályi alapját,
		g) a döntések várható következményeit, pénzügyi, gazdasági hatását,
		h) az előterjesztő állásfoglalását,
		i) bizottság által tárgyalt ügynél a bizottság javaslatát.

(4)	A határozati javaslat tartalmazza:
	a) a testületi döntést, rendelkezést, intézkedést, illetve ezek lehetséges változatait,
	b) szükség szerint a végrehajtás módjára vonatkozó előírásokat,
	c) a végrehajtásért felelős(ök) megnevezését és a határidő év, hó, nappal való megjelölését.

(5)	Az elfogadott határozatokat január 1-jétől - a számozást minden évben újrakezdve - folyamatos sorszámmal kell ellátni. (Sorszámot törve az évszámmal, feltüntetve az ülés napját és a képviselő-testületi határozat Kt. rövidítést.)

(6)	A határozatokról nyilvántartást kell vezetni, amely tartalmazza a határozat tárgyát, számát, a végrehajtás határidejét, a végrehajtásért felelős nevét.
	 A végrehajtásért felelősök a határidő lejártát követő három napon belül kötelesek a jegyzőnek a jelentést leadni.

30. Az előterjesztő személye

36.§	(1)	Testületi ülésre (képviselő-testület, bizottság) az alábbiak nyújthatnak be előterjesztést:
		a) polgármester,
		b) alpolgármester,
		c) nemzetiségi önkormányzat elnöke,
		d) települési képviselő,
		e)bizottság nem települési képviselő tagja,
		f.) bizottság,
		g) jegyző és az aljegyző

(2)	Az önkormányzat intézményei, gazdasági társaságai, alapítványa, külső szervek beszámolóját a szerv vezetője terjeszti a képviselő-testület elé.

(3)	A szervezeti és működési szabályzat 5. mellékletében felsorolt előterjesztések bizottsági tárgyalás után, csak bizottság által, bizottsági állásfoglalással nyújthatók be.
31. Önkormányzati rendelet

37.§	(1) A képviselő-testület a törvények által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá törvényi felhatalmazás alapján azok helyi végrehajtására önkormányzati rendeletet alkot. A rendelet alkotásánál figyelemmel kell lenni a jogszabályi felhatalmazással és az Európai Uniós jogszabályokkal való összhang vizsgálatára, és a jogszabályszerkesztés követelményeire.

	(2)	Rendeletalkotást kezdeményezhet:
	     	a)  a polgármester (alpolgármester)
		b)  a jegyző (aljegyző)
     	c)  a települési képviselő
	d) a képviselő-testület bizottsága
	e)  nemzetiségi önkormányzat testülete
		f)  helyi társadalmi szervezet, állampolgári közösségek.

	(3)	A kezdeményezést a polgármesternél kell írásban bejelenteni. A kezdeményezéssel egyidejűleg a rendelet-tervezet is benyújtható.

32. A rendelet-tervezet elkészítése

38.§	(1) 	A rendelet-tervezet előkészítésének jogi és szakmai koordinációja a jegyző feladata. Az önkormányzat rendelet-tervezetét a jegyző irányításával a Hivatal feladatkörük szerint érintett köztisztviselői készítik elő. E szabály irányadó akkor is, ha a rendeletalkotást kezdeményező által benyújtott tervezet átdolgozásra szorul. Ebben az esetben az átdolgozás munkáiba be kell vonni a kezdeményezőt. 

(2) 	A rendelet-tervezet előkészítése során meg kell vizsgálni:
a)	 törvény felhatalmazása alapján készülő rendelet-tervezet esetén azt, hogy a szabályozási javaslat összhangban van-e a felhatalmazást adó törvénnyel, illetve kapcsolódó egyéb jogszabályokkal,
b)	a rendelet alkotási kötelezettség esetén a szabályozási javaslat kiterjed-e valamennyi, a törvényben megjelölt szabályozandó kérdéskörre,
c) a szabályozási javaslat nem terjeszkedik-e túl a törvény szerinti felhatalmazás keretein,
d)	a szabályozási javaslat nem ellentétes-e bármely magasabb szintű jogszabály rendelkezéseivel.

(3)  A törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyokkal kapcsolatos rendelet alkotás esetén meg kell vizsgálni:
a) 	a jogszabályi javaslat nem ellentétes-e bármely magasabb szintű jogszabály rendelkezéseivel,
b)	a szabályozási javaslat nem érint-e olyan kérdéskört, amelyre az Európai Uniónak kizárólagos jogalkotási hatásköre van,
c)	a szabályozási javaslat nem akadályozza-e az Európai Unió közösségi jogának érvényesülését, 
d)	a szabályozási javaslat megfelel-e az Európai Közösségek Bírósága ítélkezési gyakorlata során kialakult jogelveknek.

(4)	A rendelet-tervezet előkészítése során a belső jogi normákat a közösségi jog elsőbbségére való tekintettel kell értelmezni.

  (5)	A rendelet hatályba lépésének idejét a jogalkotásról szóló törvény szabályainak megfelelően kell alkalmazni.

39. §		Az előkészítés után a rendelet-tervezetet indokolással és a jogalkotási törvényben előírt hatásvizsgálattal együtt kell a Képviselő-testület elé terjeszteni.

33. A rendelet-tervezet tárgyalása

40. §	(1)	Amennyiben a rendelet-tervezet tárgyalásra alkalmas, a Humán és Ügyrendi Bizottság, valamint a tárgy szerint érintett bizottság megtárgyalja és a bizottságok által véleményezett tervezet kerül első olvasatként a képviselő-testület elé. Amennyiben bizottsági határozatképtelenség miatt a tervezet bizottsági tárgyalása nem volt lehetséges, a képviselő-testület a tervezetet bizottsági javaslat nélkül tárgyalja.
A második olvasatú tárgyalásra a képviselő-testület által elfogadott módosító javaslatok alapján átdolgozott tervezetet kell a képviselő-testület elé terjeszteni.

	(2)	Az első olvasat tárgyalásakor a képviselő-testület - polgármesteri, vagy képviselői indítvány alapján - dönthet a rendelet egy olvasatban történő megalkotásáról.

	(3) 	Ha az első olvasatú tárgyaláskor a tervezet tartalmát érdemben és lényegesen módosító több új javaslat merül fel, és a tervezet átdolgozása szükséges a képviselő-testület a tervezetet átdolgozásra visszautalja az előterjesztőnek és kiadhatja ismételt tárgyalásra a Humán és Ügyrendi Bizottság, valamint a tárgy szerint érintett bizottságnak is.

	(4)	A rendeletalkotás folyamatának szabályai értelemszerűen irányadók az önkormányzati rendelet módosítására is.

34. Az önkormányzati rendeletek kihirdetése

 41. §	(1) 	A rendeletet helyben szokásos módon hirdetmény formájában a Városháza hirdetőtábláján és egyidejűleg a város honlapján kell közzétenni. A kihirdetés hivatalos időpontjának a város honlapján történő megjelenés számít.	

	(2) A jegyző gondoskodik arról, hogy a kihirdetett rendeletet a helyi sajtó, televízió útján az állampolgárok széles körben megismerhessék. 

	(3)	A rendeletmódosítások kihirdetésére, közzétételére értelemszerűen irányadók a rendelet kihirdetésére vonatkozó szabályok.

	(4)	A rendelet hiteles szövegét a jegyző szerkeszti.

		(5)	Az önkormányzati rendeletek egységes szerkezetbe foglalt, hatályos szövegét elektronikus úton a képviselők rendelkezésére kell bocsátani.

	(6) Az önkormányzati rendeletekről olyan nyilvántartást kell vezetni, amelyből a módosításokat is figyelembe véve a rendelet hiteles szövege megállapítható.

VI. FEJEZET
A TESTÜLETEK MŰKÖDÉSÉNEK ÍRÁSBELI DOKUMENTUMAI

35. Jegyzőkönyv

42.§	(1) A jegyzőkönyvet a képviselő-testület ülésén készített hangfelvétel alapján kell elkészíteni Az ülésről szószerinti jegyzőkönyv nem készül, de a képviselő írásban benyújtott hozzászólását a jegyzőkönyvhöz mellékelni kell, valamint véleményét kérésére rögzíteni kell a jegyzőkönyvben. A jegyzőkönyv alapjául szolgáló hangfelvétel visszahallgatását igény szerint biztosítani kell, és kérésre a hangfelvételről – a zárt ülés kivételével – másolatot kell készíteni, és azt át kell adni.

	(2)	Az állampolgároknak a jegyzőkönyvbe történő betekintéssel kapcsolatos jogosultságára, valamint a zárt ülésről készülő jegyzőkönyvvel kapcsolatos szabályokra Magyarország helyi önkormányzatairól szóló törvény rendelkezései az irányadóak.

36. A jegyzőkönyv tartalma

43.§	(1) 	A jegyzőkönyv tartalmazza Magyarország helyi önkormányzatairól szóló törvényben meghatározottakon kívül:
		a) az ülés jellegét, kezdetét és végét,
		b) a távolmaradó képviselők nevét,
		c) az elfogadott napirendi pontok előterjesztőit,
	d) a szóban előterjesztett, vagy a módosítások után megfogalmazott határozat-tervezetet,
		e) a határozathozatal módját,
		f) a szavazás eredményét és a határozat szövegét, továbbá külön indítványra a kisebbségi véleményt,
	g) az önkormányzati rendelet tárgyát és utalást arra, hogy a hiteles szöveg a jegyzőkönyv 	melléklete,
		h) az elnök esetleges intézkedéseit,
		i) a jegyző esetleges törvényességi észrevételeit,
		j) az ülésen történt fontosabb eseményeket,
		
	(2)	A jegyzőkönyv mellékletei:
	a) meghívó,
	b) írásos előterjesztések, interpellációk,
	c) jelenléti ív,
	d) titkos szavazás jegyzőkönyve,
	e) név szerinti szavazás szavazási íve,
	f) a képviselő írásban benyújtott hozzászólása,
	g) a jegyző törvényességi észrevétele,
	h) az önkormányzati rendelet hiteles szövege,
	i) az ülésen ismertetett levél, egyéb irat fénymásolata.

		(3)	A jegyzőkönyv elkészítésére, aláírására Magyarország helyi önkormányzatairól szóló törvény rendelkezései irányadóak.

37. Jegyzőkönyvi kivonat

44. §	 	A jegyzőkönyvből az ülés után az érdemi döntések teljes szövegét tartalmazó kivonatot kell készíteni, melyet meg kell küldeni a döntéssel érintetteknek, a végrehajtásban résztvevőknek és a felelősöknek, valamint a képviselőknek.

38. A jegyzőkönyvbe betekintés szabályai

45.§  (1) A nyilvános ülésről készült jegyzőkönyvet a Hivatalban bárki megtekintheti.
 
(2) A zárt ülésről készült jegyzőkönyv esetében a jegyzőkönyvet, vagy annak egy részét az érintett személy vagy meghatalmazottja az érintettség tárgykörében és keretei között tekintheti meg. A betekintésre irányuló kérelmet a jegyző vizsgálja meg, ennek alapján dönt a betekintés jogalapjáról és kereteiről.

(3) A nyilvános ülés jegyzőkönyvéről erre irányuló kérelem alapján a képviselőknek díjmentesen, más személynek – az igényelt másolat terjedelmének függvényében – díjmentesen vagy a felmerült költségek felszámításával másolatot kell kiadni. Az esetleges költségtérítésről a jegyző a ténylegesen felmerült költségek figyelembevételével dönt.”

VII. FEJEZET
A TELEPÜLÉSI KÉPVISELŐ

39. A települési képviselők jogállása

46.§ 	(1) 	A települési-képviselő – választói érdekek képviseletével kapcsolatos – jogaira és kötelezettségeire a helyi önkormányzatokról szóló törvény rendelkezései az irányadóak. 

(2) 	A települési-képviselőnek a Képviselő-testület munkájában való részvételére a helyi önkormányzatokról szóló törvény rendelkezései az irányadóak. 

	(3)	A települési-képviselő önkormányzati ügyekben felvilágosítás kérésével kapcsolatos jogosítványaira a helyi önkormányzatokról szóló törvény rendelkezései az irányadóak. 

(4) 	A települési képviselő bármely bizottság ülésén tanácskozási joggal való részvételére, a bizottság feladatkörébe tartozó ügy megtárgyalásával kapcsolatos javaslattételi jogosultságára a helyi önkormányzatokról szóló törvény rendelkezései az irányadóak. 

(5)	A települési képviselő – az önkormányzat bizottsága vagy a polgármester átruházott hatáskörben hozott döntésének felülvizsgálata kezdeményezésére irányuló – jogosultságára a helyi önkormányzatokról szóló törvény rendelkezései az irányadóak. 

(6) A települési képviselőnek a képviselői munkájához szükséges tájékoztatással, ügyvitelei közreműködéssel, közérdekű ügyben a Hivatalnál intézkedés kezdeményezésével kapcsolatos jogosultságára a helyi önkormányzatokról szóló törvény rendelkezései az irányadóak.

(7) A települési képviselő képviselői munkája során a Hivatal helyiségeit használhatja, eszközeit térítésmentesen igénybe veheti. 

(8)	A képviselőt a polgármester, az alpolgármester, a jegyző, az aljegyző, a Hivatal vezető köztisztviselői kötelesek munkaidőben soron kívül fogadni.

(9)	A képviselő a Hivatal köztisztviselőinek utasítást nem adhat, magántermészetű ügyekben ügyviteli segítséget nem igényelhet.

(10) A települési képviselőnek a testületi munkában való részvétellel összefüggően a munkavégzés alóli felmentésére, az így kiesett jövedelem megtérítésére a helyi önkormányzatokról szóló törvény rendelkezései az irányadóak.

40. A települési képviselők interpellációs joga

47.§  (1) 	A települési képviselő interpellációs jogának gyakorlására a helyi önkormányzatokról szóló törvény rendelkezései az irányadóak.
 
(2)	Az interpellációt írásban, legkésőbb a képviselő-testület ülésnapja előtt 3 nappal kell benyújtani az érintetthez.
	Az interpelláló képviselő a válaszadás előtt az interpelláció lényegét köteles röviden, legfeljebb két percben ismertetni.

(3) Válaszadás után az interpellált nyilatkozik az elhangzottakkal kapcsolatban. Ha az interpelláló a választ nem fogadja el, a testület dönt az interpelláció elfogadásáról.
	Elutasítás esetén, azzal egyidejűleg - szükség szerint - a képviselő-testület intézkedést tesz, vagy az arra jogosítottnál intézkedést kezdeményez.

41. Képviselői kérdés

48.§	(1) 	A képviselői kérdés feltételére a helyi önkormányzatokról szóló törvény rendelkezései az irányadóak. 

	(2)	A közérdekű kérdést írásban, az ülés előtt 3 nappal kell benyújtani a polgármesternél. A közérdekű kérdés megválaszolásának szabályait a helyi önkormányzatokról szóló törvény tartalmazza.  

(3)	Amennyiben a képviselő a választ nem fogadja el, a képviselő-testület szükség szerint intézkedést tehet, vagy intézkedést kezdeményezhet az arra jogosítottnál.

42. Képviselői bejelentés

49.§	A települési képviselő a képviselő-testület ülésén a választókerületét érintő, intézkedést igénylő közérdekű ügyben bejelentést tehet. A bejelentést írásban, az ülés előtt 3 nappal kell benyújtani a polgármesternél, aminek megválaszolására a helyi önkormányzatokról szóló törvény szabályai az irányadóak.  

43. A képviselők költségtérítése és juttatása

50.§	A képviselőket megillető költségtérítést és juttatások körét önkormányzati rendelet szabályozza.

VIII. FEJEZET
A KÉPVISELŐ-TESTÜLET BIZOTTSÁGAI

51.§	(1)	A Képviselő-testület állandó bizottságai:

A Képviselő-testület állandó bizottságai:

a)	Gazdasági és Városfejlesztési Bizottság			11 fő  (6+5 fő)

b)	Humán és Ügyrendi Bizottság				11 fő  (6+5 fő)

c)	Ifjúsági - és Sportbizottság                         		11 fő (6 +5 fő)

d)   Népjóléti Bizottság 					 11 fő (6 + 5 fő)

d)	Pénzügyi Bizottság			  	            11 fő  (6+5 fő)

	(2)	A bizottságok részletes feladatkörét a 2. melléklet tartalmazza.

44. A bizottságok feladatai, létrehozásuk és jogállásuk

52.§		A bizottság Magyarország helyi önkormányzatairól szóló törvénnyel összhangban feladatkörében:

1.	véleményezi az Önkormányzat éves költségvetési rendelet-tervezetének szakterületüket érintő részét, javaslatot tesz annak évközi módosítására,
2.	véleményezi a Képviselő-testület elé kerülő, az adott bizottság szakterületét érintő részét,
3.	előkészíti, vagy véleményezi a feladatkörét érintő önkormányzati rendelet-tervezeteket.
	
53.§	(1)	A bizottság elnökének és tagjainak megválasztására Magyarország helyi önkormányzatiról szóló törvény rendelkezései az irányadóak. 
		A képviselő-testület döntéseinek előkészítésére, a döntések végrehajtásának szervezésére és ellenőrzésére, továbbá az átruházott hatáskörök gyakorlására bizottságokat hozhat létre.

	(2) A bizottság tagja:
		a)  szavazati joggal részt vesz a bizottság ülésein,
		b) részt vesz a bizottság döntéseinek előkészítésében, javasolhatja a bizottság feladatkörébe tartozó témakör napirendre tűzését, mely napirend tárgyalására a bizottság legközelebbi ülésén kerül sor.

	(3)	A bizottság elnöke:
		a) összehívja és vezeti a bizottság üléseit,
		b) kiadmányozza a bizottság döntéseit,
		c) figyelemmel kíséri a bizottság határozatainak végrehajtását,
		d) a Képviselő-testület ülésén ismerteti a bizottság döntését,
		e) jogosult a bizottság által tárgyalt napirendhez szakértő meghívására.
	
54.§	(1) A bizottság ülését az elnök hívja össze és vezeti. A bizottsági elnök akadályoztatása estén az elnököt a Gazdasági és Városfejlesztési Bizottságnál a gazdasági és városfejlesztési tanácsnok, a Humán és Ügyrendi Bizottságnál a civil kapcsolatok tanácsnoka, az Ifjúsági -, Sportbizottságnál az ifjúsági tanácsnok, a Pénzügyi Bizottságnál a pénzügyi tanácsnok, a Népjóléti Bizottságnál a szociális tanácsnok helyettesíti.

	(2) A bizottsági ülésre a meghívót és az előterjesztéseket legkésőbb az ülést megelőző 3. napon kell kiküldeni. A bizottság éves munkatervében meghatározza azokat a napokat, amikor üléseit tartja.

	(3) A bizottság elnöke rendkívüli ülést hívhat össze. A rendkívüli bizottsági ülés összehívása esetén az előterjesztést előzetesen nem kell megküldeni.

	(4) A bizottságot a bizottság elnöke összehívja, ha az alpolgármester, vagy a bizottság tagjainak 1/3-a a napirend megjelölésével a bizottság ülésének összehívását kezdeményezi. Az elnök a bizottság ülését a kezdeményezés benyújtásától számított 8 napon belül összehívja. Magyarország helyi önkormányzatairól szóló törvény rendelkezései az irányadók.

	(5)	Az ülés meghívóját az ülés összehívásával egyidejűleg ki kell függeszteni a Hivatal hirdetőtábláján, továbbá az előterjesztésekkel együtt közzé kell tenni az Önkormányzat honlapján.

	(6)	A bizottság üléséről a napirendi pontok megjelölésével értesíteni kell a polgármestert, alpolgármestert, képviselőt, jegyzőt.

55.§	(1)	A bizottság határozatképességére és határozathozatalára, működésére, a jegyzőkönyv tartalmára, annak aláírására Magyarország helyi önkormányzatairól szóló törvény rendelkezései az irányadók.

	(2) A bizottságok működéséhez szükséges tárgyi és személyi feltételeket a jegyző biztosítja.

(3)	A bizottsági tag döntéshozatalból való kizárására Magyarország helyi önkormányzatairól szóló törvény rendelkezései az irányadóak.
         
45. Az ideiglenes bizottság

56.§	(1)	A képviselő-testület meghatározott önkormányzati feladat elvégzésére ideiglenes bizottságot hozhat létre.                                

	(2)	Az ideiglenes bizottság működésére az állandó bizottságok működésére vonatkozó szabályok az irányadók azzal, hogy munkaterv készítése nem kötelező.

46. A bizottságok munkaterve

57.§	(1)	A bizottságok éves időtartamra készített munka- és ülésterv alapján működnek. Az ideiglenes bizottság munkaterv helyett szükség szerint intézkedési tervet készíthet.

		(2)	A bizottságok munkatervének készítésére - értelemszerűen az alábbiakban megfogalmazott eltérésekkel - a képviselő-testület munkatervének készítésére vonatkozó szabályok az irányadók.

	(3)	A bizottság munkatervébe fel kell venni azokat a napirendeket, amelyek előkészítésével a képviselő-testület a munkatervében a bizottságot megbízta, továbbá azokat az előterjesztéseket, amelyeket bizottság nyújt be, továbbá amely előterjesztések a bizottság állásfoglalásával nyújthatók be a képviselő-testületnek.

	(4)	A munkaterv egyéb napirendjeire a polgármester (alpolgármester), a bizottság elnöke, tagjai, bármely képviselő és a jegyző tehetnek javaslatot. A javaslat felvételéről, vagy mellőzéséről a bizottság szabadon dönt.

	(5)	A bizottság munkatervét - tájékoztatásul - megküldi a képviselő-testületnek.

(6)	 A Hivatal vezető köztisztviselői kötelesek a bizottságok elé terjeszteni azokat az ügyeket, amelyekben a bizottság dönt, amelyeket bizottság nyújthat be, továbbá amelyek csak a bizottság állásfoglalásával nyújthatók be a képviselő-testületnek.

47. A képviselő-testület a bizottságok, valamint a Hivatal kapcsolata

58.§	(1)	A Hivatal belső munkaszervezeti egységei szakmai tevékenységük keretei között:
	a) a bizottság igénye szerint részt vesznek a bizottság elé kerülő előterjesztések        elkészítésében,  valamint a döntések végrehajtásában,
	b) döntésre előkészítik és a bizottság elé terjesztik azokat az ügyeket, amelyekben a hatáskört átruházás folytán a bizottság gyakorolja, majd gondoskodnak a határozatok végrehajtásáról,
	c) tájékoztatják a bizottságot a bizottság munkáját érintő jogszabályváltozásokról, adatokról, eseményekről,
	d) soron kívül tájékoztatják az érintett bizottságot minden olyan eseményről, amely a bizottság munkáját befolyásolja.

	(2) 	Az SZMSZ 7. mellékletében szereplő belső szervezeti egységek (irodák) vezető tisztségviselői, akadályoztatásuk esetén helyetteseik látják el a bizottsági működést segítő szervezési és ügyviteli (bizottsági titkári) feladatokat a bizottsági elnök irányításával.

	(3) A Hivatalnak az önkormányzat jegyzője által kijelölt szervezeti egysége a jegyző utasításai szerint elősegíti a képviselő-testület, a tisztségviselők, a hivatal belső munkaszervezeti egységei és a bizottságok tevékenységének összehangolását, melynek keretében:
	
	a)	gondoskodik a képviselő-testület és a bizottsági munkatervek összehangolásáról,
	b)	figyelemmel kíséri a bizottságok működésére vonatkozó szabályok érvényesülését,
	d) az előterjesztések és jegyzőkönyvek alapján vizsgálja a működés és a döntések szabályszerűségét, törvényességét, megállapításairól a polgármestert és a jegyzőt folyamatosan tájékoztatja,
	e)  rendszeresen kapcsolatot tart a bizottsági elnökökkel és segíti munkájukat.

(4) A Hivatal belső szervezeti tagozódását, munkarendjét és az ügyfélfogadás rendjét a szervezeti és működési szabályzat 7. melléklete tartalmazza.

	 (5)	A Hivatal működésének részletes szabályait, a jegyző által elkészített és a Képviselő-testület által jóváhagyott szabályzat tartalmazza, amely a szervezeti és működési szabályzat 10. függeléke.

IX. FEJEZET

 VÁROSRÉSZI ÖNKORMÁNYZATOK

48. A városrészi önkormányzatok létrehozása, megszűnése, jogállása

59.§(1) 	A város történelmileg elkülönült részeinek eltérő hagyományai, különböző városképi arculata, érdekei és a lakosság önkormányzati érdekeit szolgáló önszerveződő képessége erősítése céljából az érintett városrészi önkormányzat létesítése kezdeményezhető.

(2) 	A javaslatot - az érintett képviselő(k) véleményének kikérése után a Humán és Ügyrendi Bizottság terjeszti a képviselő-testület elé. A bizottság vizsgálja, hogy a kezdeményezők köre, vagy az általuk képviselt személyek alkalmasak-e az önkormányzati munka vitelére, továbbá a részönkormányzat működése az adott településrészre nézve milyen előnnyel jár.
A képviselő-testület a javaslat ügyében nyilvános ülésen, minősített többséggel dönt.

(3) A városrészi önkormányzat a képviselő-testület szerve, vezetője települési képviselő.

(4) A városrészi önkormányzat tagjai tisztségének megszűnésére a települési képviselők megbízatásának megszűnésére vonatkozó szabályok az irányadók.

(5) A városrészi önkormányzat minősített többségű döntésével kezdeményezheti feloszlatását.
A városrészi önkormányzat feloszlatásáról a települési önkormányzat minősített többségű döntéssel határoz.

49. A városrészi önkormányzatok megválasztásának részletes szabályai

60.§	(1) A városrészi önkormányzatok tagjai: 
		a) a városrész önkormányzati képviselője,
		b) városrészen lakó választópolgárokból a képviselő-testület által az SZMSZ szerinti titkos szavazással megválasztott személyek.

(2) 	A testület vezetőjét több városrészi képviselő esetén a képviselő-testület választja meg az SZMSZ szerinti titkos szavazással. Abban a városrészben, ahol csak egy képviselő van, ő a testület vezetője.

	(3) A városrészi önkormányzati testület nem képviselő tagjaira jelöltet állíthat:
		a) írásban legalább az érintett választópolgárok 5%-a,
		b) a polgármester,
		c) bármelyik képviselő.

	(4)	A polgármester és képviselő által jelölt tag a választópolgároktól támogató aláírásokat gyűjthet.	Jelölt az lehet, aki a fenti feltételeknek megfelel, és a jelöltnyilvántartásra feliratkozik.

	(5) A városrészi önkormányzatok tagjainak száma: 5 fő.

(6) 	A városrészi önkormányzat tagjainak tiszteletdíjára és természetbeni juttatására értelemszerűen a képviselők tiszteletdíjáról szóló önkormányzati rendeletnek a bizottság elnökére, képviselő- és nem képviselő tagjára vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni.  

50. A városrészi önkormányzatok feladata és hatásköre

61.§		A városrészi önkormányzat a településrészt érintő helyi közszolgáltatási ügyekben kezdeményez, javaslatot tesz, részt vesz az előkészítésben, véleményez előterjesztéseket, egyetértési, döntési jogot gyakorol az önkormányzat által egyedileg átruházott hatáskörben.

51. Nemzetiségi Önkormányzatok

62.§	(1)	Az Önkormányzat és a helyi nemzetiségi önkormányzatok önálló jogi személyként egymás érdekeit kölcsönösen tiszteletben tartva látják el a törvényben meghatározott feladataikat.

	(2)	A Képviselő-testület feladat-és hatáskörétének a helyi nemzetiségi önkormányzat testületére történő átruházására Magyarország helyi önkormányzatairól szóló törvény rendelkezései az irányadóak.

	(3) A nemzetiségi önkormányzat részére:
		a) 	a testületi ülések, döntések, tisztségviselői döntések előkészítésével,
		b) a jegyzőkönyvek elkészítésével kapcsolatos-, a döntéshozatalhoz kapcsolódó nyilvántartási-,
		c)	a nemzetiségi önkormányzat működésével összefüggő sokszorosítási-, postázási-, iratkezelési-,
		d) a képviselő működésével kapcsolatos feladatokat a Hivatal Önkormányzati Irodája látja el.

(4)	A nemzetiségi önkormányzat költségvetésével, annak végrehajtásával kapcsolatos döntés előkészítési-, gazdálkodásával összefüggő nyilvántartási-, adatszolgáltatási feladatok ellátásáról a Hivatal Pénzügyi Irodája gondoskodik.
		
X. FEJEZET
A TANÁCSNOKOK

63.§	A képviselő-testület a Szervezeti és Működési Szabályzatában meghatározott önkormányzati feladatok hatékonyabb ellátásához hat tanácsnokot választ. A tanácsnok megválasztására, felmentésére értelemszerűen irányadók a bizottsági tagok megválasztására, felmentésére vonatkozó szabályok. Az önkormányzat tanácsnokait az SZMSZ 6. számú melléklete tartalmazza. 

XI. FEJEZET
AZ ÖNKORMÁNYZAT TISZTSÉGVISELŐI

52. Az alpolgármester

64.§	(1)	A Képviselő-testület egy főállású alpolgármestert választ és egy társadalmi megbízatású alpolgármestert választhat.

(2)	A polgármesteri tisztség megszűnését követő 8 munkanapon belül a polgármester munkakörét az alpolgármesternek, az alpolgármester akadályoztatása vagy az alpolgármesteri státusz betöltetlensége esetén a legidősebb önkormányzati képviselőnek adja át.
	
XII. FEJEZET
A LAKOSSÁGGAL VALÓ KAPCSOLATTARTÁS FORMÁI

65.§	A lakossággal való együttműködés, kapcsolattartás formái különösen:
		a)közmeghallgatás, 
		c) lakossági fórum,
		d) városrészi, választókerületi tanácskozás,
		e) képviselői fogadóóra.

66.§	A képviselő-testület a helyi népszavazás és népi kezdeményezés szabályait önálló önkormányzati rendeletben állapítja meg. 

53. Közmeghallgatás

67.§	(1)	A közmeghallgatás helyét, időpontját 15 nappal korábban kell a lakosság tudomására hozni.

	(2) A közmeghallgatást a polgármester vezeti.

	(3) A közmeghallgatás vezetésre a képviselő-testület ülésvezetési szabályait kell alkalmazni azzal, hogy a közmeghallgatás valamennyi résztvevőjét megilleti a tanácskozás joga.
	
	(4)	 Ha a válaszadásra, vagy a válaszadás, az intézkedés más szerv hatáskörébe tartozik, a panaszok, közérdekű bejelentésekkel kapcsolatos törvény 	szabályai szerint kell eljárni.
54. Lakossági fórum

68.§	(1)	A polgármester előre meghatározott közérdekű tárgykörben az állampolgárok és önszerveződő közösségek közvetlen tájékoztatása, a vélemények megismerése céljából lakossági fórumot hívhat össze.

	(2)	A lakossági fórumot a polgármester vagy az általa megbízott személy vezeti.

		(3)	A lakossági fórum időpontjáról, helyéről és tárgyáról a lakosságot tájékoztatni kell.

		(4) 	A lakossági fórumról jegyzőkönyvet kell vezetni, melyről a jegyző gondoskodik.
	
55. Városrészi, választókerületi tanácskozás

69.§	(1)	Az Ajka városhoz csatolt, korábban önálló településeken, a város egyes településrészein élő lakosságot érintő, kiemelkedően fontos településfejlesztési, rendezési és közszolgáltatási ügyekben - a helyi lakosság véleményének megismerése céljából - városrészi tanácskozás tartható.

	(2)	A városrészi tanácskozást a polgármester, vagy a települési képviselő hívja össze és vezeti.

	(3)	A városrészi tanácskozás időpontjáról, helyéről és tárgyáról a lakosságot tájékoztatni kell.

	(4)	A tanácskozásról feljegyzést kell készíteni. A feljegyzés elkészítéséről a jegyző gondoskodik.

56. Képviselői fogadóóra

70.§		A képviselő-testület tagjai a lakossággal való közvetlen kapcsolattartás érdekében képviselői fogadóórát tarthatnak.

XIII. FEJEZET
TÁRSULÁSOK, EGYÜTTMŰKÖDÉSEK

71.§	(1)	Az önkormányzat feladatainak hatékonyabb, célszerűbb, gazdaságosabb és ésszerűbb megoldása, ellátása érdekében társulásokban vesz részt. A képviselő-testület más települések képviselő-testületeivel alakít társulásokat. 
	
	(2)	Az önkormányzat a társulások működésének részletes szabályait a társulási megállapodásban rögzíti. Az együttműködési megállapodás megkötésére kizárólag a képviselő-testület jogosult. A megállapodást a polgármester írja alá.

(3)	A társulásokban az önkormányzatot a polgármester képviseli. A polgármester és az alpolgármester egyidejű akadályoztatása esetén az SZMSZ 1.§ (6) bekezdésében foglaltak irányadók. 

XIV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

	72.§	(1)	E rendelet 2019. október 24-én lép hatályba.
	(2)	Hatályát veszti Ajka város Önkormányzata Képviselő-testületének az Önkormányzat Szervezeti és Működési Szabályairól szóló 23/2018. (XII. 13.) önkormányzati rendelete.

A j k a, 2019.  október 24.

	                         Schwartz Béla s. k. 			      Dr. Jáger László s. k. 
                               polgármester                                               címzetes főjegyző

A Szervezeti és Működési Szabályzat kihirdetésének napja: 2019. október 24.   9 óra 32 perc.

I N D O K O L Á S

Általános indokolás:
Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény (továbbiakban: Mötv.) hatályba lépése többlépcsős, rendelkezéseinek jelentős része 2013. január 1-én lépett hatályba. Az új rendelkezések nagy mértékben érintik az önkormányzatok hatályos szervezeti és működési szabályzataiban (továbbiakban: SZMSZ) foglalt szabályozási lehetőségeket, területeket.
Mötv. 53.§-a konkrétan felsorolja, hogy a képviselő-testületnek az SZMSZ-ében miről is kell rendelkeznie. Eszerint: az önkormányzat hivatalos megnevezéséről, székhelyéről; a képviselő-testület átruházott hatásköreinek felsorolásáról; a képviselő-testület üléseinek összehívásáról, vezetéséről, tanácskozási rendjéről; az önkormányzati képviselőkre vonatkozó szabályokról, az ülés rendjének fenntartásáról és annak érdekében hozható intézkedésekről; a nyilvánosság biztosításáról; a döntéshozatali eljárásról, a szavazás módjáról; a rendeletalkotásról és határozathozatalról; a képviselő-testület ülésének jegyzőkönyvéről; a közmeghallgatásról; az önkormányzat szerveiről, azok jogállásáról, feladatairól; a jegyzőnek a jogszabálysértő döntések, működés jelzésére irányuló kötelezettségéről, a képviselő-testület bizottságairól.
Az SZMSZ felülvizsgálata a miatt is indokolt, hogy a párhuzamos jogalkotás elkerülése végett az Mötv-ben szabályozott kérdések csak jogszabályi hivatkozással szerepeljenek a helyi rendelet normaszövegében.

I. FEJEZET
A tervezet I. fejezete az önkormányzat és hivatala, mint jogi személyek hivatalos elnevezéséről és az önkormányzat képviseletéről, az önkormányzat jelképeiről, helyi kitüntetéseiről, a település ünnepeiről és nemzetközi kapcsolatairól rendelkezik. 
A gyakorlati tapasztalatok alapján indokolt lehetőséget teremteni arra, hogy a polgármester és az alpolgármester akadályoztatása esetén az önkormányzat képviselete rugalmasan megoldható legyen. Erre teremt lehetőséget a tervezet azon szabálya, hogy a képviselő-testület tagjai állandó meghatalmazást kaphatnak az önkormányzat jogi képviseletére, arra az esetre, ha a polgármester és az alpolgármester egyidejűleg akadályoztatva van. Ez a jogi képviseletre szóló meghatalmazás csak akkor gyakorolható, ha a polgármester és az alpolgármester egyidejű akadályoztatása fennáll. 
A jogi képviselettől meg kell különböztetni azt az esetet, amikor az önkormányzat képviseletének ellátásáról van szó, de ez a képviselet nem jár jognyilatkozat tételével. Gyakran előfordul, hogy akár egyidejűleg is a polgármesternek többféle rendezvényen kell megjelennie. A tervezet lehetőséget teremt arra, hogy ebben az esetben a polgármester felhatalmazhatja a képviselő-testület bármely tagját az önkormányzat képviseletére a különböző rendezvényeken, ünnepélyeken. Ez utóbbi képviselet a képviselőt jognyilatkozat adására nem jogosítja fel és írásba foglalása sem szükséges. 
Az önkormányzat jelképeit, az önkormányzat által alapított helyi kitüntetéseket és adományozásuk rendjét korábban megalkotott önkormányzati rendeletek tartalmazzák. 
Hagyomány, hogy Ajka város polgárai ötévente ünnepélyes külsőségek között emlékeznek meg a várossá nyilvánítás évfordulójáról. Indokolt, hogy az önkormányzat szervezeti és működési szabályzatában helyi ünneppé nyilvánítsa a várossá nyilvánítás ötévenkénti évfordulójának megünneplését 
Az ajkai önkormányzat több külföldi önkormányzattal kötött testvérvárosi szerződést. A tervezet rögzíti, hogy az önkormányzat továbbra is törekszik a nemzetközi kapcsolatok kiépítésére, amennyiben ez a település lakosságának érdekét szolgálja. A tervezet rendelkezik arról, hogy a nemzetközi kapcsolatokat évente felül kell vizsgálni, aminek az a célja, hogy a formális kapcsolatok fenntartása kérdésében a képviselő-testület szükség szerint dönthessen.

II. FEJEZET
A tervezet II. fejezete rögzíti a Képviselő-testület létszámát, továbbá a Képviselő-testülettől a polgármesterre és az állandó bizottságokra átruházott feladat-és hatásköröket. 

III. FEJEZET
A tervezet III. fejezete a képviselő-testület működésének részletes szabályait tartalmazza. 
A képviselő-testület általában havonta egy rendes ülést tart, ami megfelel az eddigi gyakorlatnak.
Előfordulhat, hogy a munkatervtől eltérően halaszthatatlan ügyben össze kell hívni a képviselő-testület rendkívüli ülését. A rendkívüli ülés összehívása - éppúgy mint a rendes ülés összehívása - a polgármester jogosítványa, e jogosítványa gyakorlása körében jogosult eldönteni azt, hogy szükséges-e a rendkívüli ülés összehívása vagy sem. 
A képviselő-testület ülését írásbeli meghívóval az önkormányzat székhelyére kell összehívni. Előfordulhat, hogy mind a polgármester, mind pedig az alpolgármester egyidejűleg akadályoztatva van a képviselő-testület ülésének összehívásában és vezetésében, ezért a tervezet a Humán és Ügyrendi Bizottság elnökét hatalmazza fel az egyidejű akadályoztatás esetén a képviselő-testület ülésének összehívására és vezetésére.
A képviselők képviselő-testületi ülésre történő felkészülését csak úgy lehet biztosítani, ha a tárgyalandó napirendek írásos anyagát a meghívóval együtt időben megkapják, ezért a tervezet úgy rendelkezik, hogy a képviselőknek legalább az ülés előtt öt nappal meg kell kapniuk a képviselő-testületi ülés anyagát. A tervezet a rendkívüli ülés összehívására, az írásbeli anyag kiküldésére részben eltérő szabályokat tartalmaz, amit éppen az ülés rendkívülisége indokol. 
A tervezet a rendkívüli üléseknél lehetővé teszi az ülés telefonon, futár vagy más módon történő összehívását is. Ez esetben nem szükséges - mivel erre gyakran idő sincs - az írásbeli előterjesztések kiküldése, elégséges, ha a képviselők az előterjesztésről egy rövid, kivonatos vázlatot kapnak, vagy pedig a határozat-tervezetet. Ez utóbbi esetben az előterjesztést szóban kell ismertetni. 
Az önkormányzatiság elvéből fakad, hogy a választópolgárok alapvető jogosítványa a képviselő-testület ülésein való részvétel joga. A részvétel biztosítása érdekében szükséges, hogy a lakosság időben értesüljön a képviselő-testület ülésének időpontjáról és napirendjéről, ezért a képviselő-testület ülésének meghívóját a Hivatal hirdetőtábláján ki kell függeszteni és a város honlapján útján is közzé kell tenni. 
Az ajkai önkormányzat eddigi működésének tapasztalatai indokolják, hogy a tervezet részletes szabályokat tartalmazzon, a testületi ülés elnapolása, félbeszakadása és polgármesteri berekesztése esetére. A tervezet lehetőséget teremt arra, hogy a polgármester a képviselő-testület ülését elnapolja, ha a napirendek megtárgyalása nyolc óra alatt nem volt lehetséges. Az ülés elnapolása esetén a polgármesternek meg kell határoznia a folytatólagos ülés összehívásának időpontját is. A tervezet lehetőséget teremt arra, hogy súlyos rendzavarás esetén, amikor a napirend tárgyalása rendzavarás körülményére tekintettel amúgy sem volna lehetséges, a polgármester a képviselő-testület ülését a napirendek megtárgyalásának befejezése előtt berekessze. A folytatólagos ülés összehívására nézve, a tervezet egyszerűbb szabályokat tartalmaz. A folytatólagos ülésnél elegendő az eredeti meghívó alapján az elmaradt napirendek sorszámát megjelölni, hiszen az eredeti meghívó minden meghívottnak a birtokában van. 
A képviselő-testületi ülésekre meghívandók körét részletesen felsorolja a tervezet. Azok a személyek, akik a képviselő-testület ülésére meghívót kapnak, a tervezet értelmében az ülésen tanácskozási joggal vesznek részt. Gyakorlati tapasztalatok alapján a képviselő-testület ülésein nem volt mindig egyértelmű, hogy a meghívót kapott személyek részére a tanácskozási jog megadásáról kell-e külön szavaztatni a képviselő-testületet. A tervezet értelmében, akit a polgármester a képviselő-testület ülésére írásbeli meghívóval meghív, külön szavazás nélkül is tanácskozási joggal vegyen részt az ülésen. A tanácskozási jog terjedelme a meghívottak körében eltérő, ezért a tervezet úgy rendelkezik, hogy a képviselőknek, a nemzetiségi önkormányzat elnökének, a jegyzőnek, a Hivatal vezető köztisztviselőinek, és természetesen a polgármesternek és az alpolgármesternek az ülés meghívójával együtt kézbesíteni kell valamennyi előterjesztést. Az egyéb állandó meghívottaknak csak a meghívót kell megküldeni, illetve annak a személynek, aki meghatározott napirendhez kap meghívást, csak a napirend előterjesztését kell a meghívóval kézbesíteni. 
A pártok és szervezetek vezetőit is, épp úgy, mint valamennyi választópolgárt, megillet az a jog, hogy a nyilvános ülések jegyzőkönyvét, írásos előterjesztését a Hivatalban megtekintsék. 
A képviselő-testület ülése a napirendben meghatározott napirendek sorrendjében folyik. Gyakran előfordul, hogy valamilyen oknál fogva a napirendek sorrendjét meg kell változtatni, miután a képviselő-testület már döntött a napirend elfogadásáról /pl. a napirendhez meghívott csak később tud részt venni a testületi ülésen és ezt már előre jelezte, stb./. A tervezet megteremti annak lehetőségét, hogy a polgármester által írásban előterjesztett napirendek sorrendjében változás történjen, szóbeli előterjesztésként tárgyalható ügy felkerüljön a napirendre. Szóbeli előterjesztésben tárgyalható napirend felvételét nem kell sürgősségi indítvánnyal beterjeszteni.  Előfordulhat, hogy valamilyen oknál fogva egy korábban eldöntött ügyet ismételten tárgyalni kíván a képviselő-testület. 
A tervezet egy már eldöntött ügy ismételt tárgyalására, csak minősített többségi szavazással, és egy alkalommal teremt lehetőséget. Az esetben, ha a napirendek sorrendjében valamilyen oknál fogva ülés közben történik változás, nem szükséges a tervezet szerint az egész napirendet újra megállapítani, hanem a képviselő-testület ülésének jegyzőkönyvében a napirendet rögzítő határozat után, utalni kell arra, hogy a napirenden belül a sorrendben milyen változás történt, és a jegyzőkönyvben is ezt a történeti sorrendet kell rögzíteni. 
A tervezet, a képviselők napirend előtti felszólalását időbeli korláthoz köti. Ennek indoka, hogy a napirendi felszólalás csak az önkormányzat működésével, vagy a képviselő személyével összefüggésben felvetett, néhány mondatban előadható vélemény-nyilvánításra vonatkozhat. 
A sürgősségi indítvány intézménye lehetővé teszi az írásbeli meghívóba fel nem vett ügyek soron kívüli tárgyalását. A sürgősségi indítvány napirendre tűzéséről a képviselő-testület minősített többséggel dönt. A tervezet lehetővé teszi a sürgősségi indítvány folytatólagos ülésen való előterjesztését is. Ennek a praktikus oka az, hogy ne kelljen külön rendkívüli ülést összehívni. 
Az ülés és vitavezetésre vonatkozó szabályok biztosítják, hogy a képviselő-testület ülése meghatározott mederben, forgatókönyv szerint folyjon. A képviselő-testület döntései rendelet, vagy határozat formájában jelennek meg. Az érdemi ügyekre vonatkozó döntésről mindig alakszerű határozatot kell hozni. 
A tanácskozás rendjének fenntartása az ülés elnökének a feladata. A tervezet tartalmazza azokat az intézkedéseket, amelyeket az ülés rendjének fenntartása érdekében az ülés elnöke megtehet. Az ülés elnökével a rendfenntartás körében tett intézkedésekre vonatkozóan nem lehet vitába szállni, egyetlen kivétellel, ami a szómegvonás esete. Ha a rendreutasított sérelmezi a szómegvonást, a képviselő-testület döntését kérheti. 
Általános szabályként a képviselő-testület ülései nyilvánosak. 

IV. FEJEZET
A IV. fejezet tartalmazza azokat az eszközöket, amelyek a képviselő-testület munkáját hatékonyabbá tehetik. Magyarország helyi önkormányzatairól szóló törvény előírja, hogy a képviselő-testületnek gazdasági programot kell alkotni. A programot az elfogadást követően nyilvánosságra kell hozni, széles körben meg kell ismertetni a település lakosságával. 
A képviselő-testület tervszerű működését segíti a munkaterv. Az eddigi tapasztalatok alapján éves időtartamra indokolt a munkatervet összeállítani. Lényeges szabály, hogy a tervezet rögzíti, kiktől kell a munkaterv összeállításához javaslatokat kérni. A település lakossága az önkormányzáshoz való közösségi jogait a választópolgárok által az önkormányzati testületbe választott képviselők útján gyakorolja, ezért nagyon fontos, hogy a munkaterv összeállításához a lehető legszélesebb körből érkezzenek javaslatok. 
A különböző érdekviszonyok alapján a települési képviselők képviselői csoportokat hozhatnak létre. A tervezet a képviselői csoportok létrehozását nem írja elő kötelezően, csupán annak lehetőségét teremti meg. 
 
V. FEJEZET
A képviselő-testület elé a döntés-tervezetek határozati javaslatot is tartalmazó előterjesztés, vagy rendelet-tervezet formájában kerülnek beterjesztésre. A tervezet részletesen szabályozza, hogy kik jogosultak a képviselő-testület elé előterjesztést benyújtani, ki felelős a koordinációért, az előterjesztés szakmai és törvényességi tartalmáért. A fegyelmezett munkát kívánja biztosítani az a szabály, hogy a jegyző a késve leadott előterjesztést érdemi felülvizsgálat nélkül vissza kell, hogy adja az előterjesztőnek, feltéve, ha az előterjesztés tárgya halasztható. 
A tervezet részletesen tartalmazza az előterjesztés tartalmi és formai követelmény-rendszerét. 
A tervezet rendelkezik arról, kit illet meg a rendeletalkotás kezdeményezésének jogosítványa, hogyan kell a rendelet-tervezetet elkészíteni és mi a rendelet-tervezet tárgyalásának mechanizmusa, a rendeletek kihirdetésének szabálya. 
Minden rendelet-tervezetet kötelező jelleggel a képviselő-testületi tárgyalás előtt a Humán és Ügyrendi Bizottságnak meg kell tárgyalni, valamint annak a bizottságnak is, amelynek működését a rendelet szabályozási tárgya érinti. 
Amennyiben a bizottság határozatképtelen és ezért a tervezetet nem tudja tárgyalni, ez a tény nem akadálya a képviselő-testületi előterjesztésnek. 
Az önkormányzati rendeletek kihirdetéséről való gondoskodás a jegyző feladata. A tervezet szerint a rendeletet akkor kell kihirdetettnek tekinteni, ha a tervezet kifüggesztése a Városháza hirdetőtábláján megtörtént. Indokolt azonban, hogy a település lakossága széles körben értesüljön az új rendeletek megalkotásáról, a rendelet-módosításokról, ezért a kihirdetéssel lehetőleg egyidejűleg az Ajkai Szóban is vagy más módon értesíteni kell az állampolgárokat. 

VI. FEJEZET
A képviselő-testület és a bizottságok működésének alapvető írásbeli dokumentuma az ülés jegyzőkönyve. A képviselő-testületi ülésen elhangzottakról a jegyzőkönyv mellett hangfelvételt is kell készíteni. A tervezet részletesen tartalmazza a jegyzőkönyv készítésének szabályait, annak tartalmát. A jegyzőkönyvbe - a zárt ülés jegyzőkönyvének kivételével - az állampolgárok betekinthetnek. A zárt ülés jegyzőkönyvét csak az érintettek és meghatalmazottjuk tekintheti meg. 

VII. FEJEZET
A települési képviselők jogait és kötelezettségeit alapvetően Magyarország helyi önkormányzatairól szóló törvény határozza meg. 
A települési képviselők fontos jogosítványa a képviselői kérdésfeltevés joga, amit meg kell különböztetni a képviselőt megillető interpelláció jogától. A képviselői kérdésfeltevés joga szélesebb körű jogosítvány, mint az interpelláció joga. A képviselő a képviselő-testület ülésén a polgármestertől, alpolgármestertől, jegyzőtől és bizottság elnökétől az önkormányzati ügyekben felvilágosítást kérhet. E megközelítésben a képviselői kérdésfeltevés a képviselő tájékozódási lehetősége, amivel a testület ülésén él. 
Általános szabály, hogy interpellációt írásban legkésőbb a képviselő-testület ülésnapját megelőző három munkanapon kell benyújtani az érintetthez. 
A tervezet részletesen tartalmazza mind a képviselői kérdésre, mind pedig az interpellációra történő válaszadás rendjét.

VIII. FEJEZET
A képviselő-testület döntéseinek előkészítésére a döntések végrehajtásának szervezésére és ellenőrzésére, továbbá az átruházott hatáskörök gyakorlására bizottságokat hozhat létre. Az önkormányzati törvény a pénzügyi bizottság létrehozását kötelezővé teszi. 
A képviselő-testület bizottságai tipikusan állandó bizottságok. Az állandó bizottságokat a képviselő-testület a szervezeti és működési szabályzatában meghatározott önkormányzati feladatok ellátására a ciklus időtartamán belül határozatlan időre hozza létre.
Az állandó bizottságokon belül bizonyos részfeladatok ellátására, a munkamegosztás szervezeteként albizottságok alakíthatók. Lényeges szabály, hogy az albizottság nem tekinthető önálló bizottságnak, hanem az állandó bizottságon belüli munkaszervezetnek, így határozatai az állandó bizottság megerősítésével válnak döntéssé. 
Előfordulhat, hogy meghatározott feladatok elvégzésére ideiglenes bizottságot kell létrehozni. 
Az ideiglenes bizottság megbízatása a feladatának elvégzéséig tart, illetőleg ha a feladatának végrehajtásáról szóló jelentést vagy tájékoztatót a képviselő-testület elfogadta. Ha ez megtörtént, a bizottság megbízatása minden külön jogi aktus nélkül megszűnik. 
A bizottsági szervezetet a képviselő-testület megbízatásának időtartama alatt bármikor módosíthatja, bizottsági tagokat felmenthet, más bizottsági szervezetet alakíthat ki, az ideiglenes bizottságokat állandó bizottságokká alakíthatja.
A bizottságok tervszerű működését szolgálja a bizottsági munkatervek készítése. A bizottságok munkatervének a képviselő-testület munkatervével összhangban állónak kell lenni, ezért a tervezet úgy rendelkezik, hogy a bizottságnak féléves munkatervet kell készíteni, de lehetővé teszi ennél rövidebb - negyedévre szóló - munkaterv készítését is. A bizottságok mellett a Hivatal köztisztviselői titkári feladatot látnak el. A bizottság titkárának feladata a bizottság működését segítő szervező, előkészítő munka és a végrehajtási feladatok ellátása, azok koordinálása. 
A bizottsági titkári feladatok elosztását a Hivatal ügyrendjének melléklete tartalmazza.
A bizottsági határozathozatalra, a döntés módjára értelemszerűen irányadók a képviselő-testület működési szabályai. 
Előfordulhat, hogy az elnök valamilyen oknál fogva akadályoztatva van, ez azonban nem vezethet oda, hogy ne legyen felelős személy, aki jogosult a bizottsági ülés összehívására és vezetésére. Ezért rendelkezik úgy a tervezet, hogy minden bizottságnak gondoskodni kell arról, hogy a tagok közül, aki természetesen csak települési képviselő lehet, legyen egy olyan személy, akit a bizottság elnökének helyettesítésével megbíznak. 
A bizottságok üléséről jegyzőkönyvet kell készíteni, aminek formai és tartalmi követelményeire értelemszerűen irányadók a képviselő-testületi ülés jegyzőkönyvére vonatkozó szabályok.
Előfordulhat, hogy a bizottság tagjai és a Hivatal köztisztviselői sem rendelkeznek azzal a kívánt szakértelemmel, ami az adott ügyben való döntéshez, véleményalkotáshoz szükséges volna. Ezért lehetővé teszi a tervezet szakértő igénybevételét.
A tervezet részletesen szabályozza a Hivatal bizottságok munkáját segítő tevékenységét.

IX. FEJEZET
A városrészi önkormányzatok létrehozásának, jogállásának szabályait tartalmazza.

X. FEJEZET
A tanácsnok intézményéről rendelkezik. A tanácsnokok feladata a bizottsági elnökök távolléte esetén azok helyettesítése.

XI. FEJEZET
A fejezet szabályozza az alpolgármesterek számát.

XII. FEJEZET
Az önkormányzáshoz való közösségi jogokat a település lakossága a testületbe választott képviselőik útján és a helyi népszavazáson való részvétellel gyakorolja. A képviselő-testület a szervezeti és működési szabályzatában meghatározza azoknak a fórumoknak a rendjét, amelyek a lakosság, a társadalmi szervezetek közvetlen tájékoztatását, a fontosabb döntések előkészítésébe való bevonását szolgálják - a tervezet XII. fejezete a lakossággal való kapcsolattartás legfontosabb formáit szabályozza. Az önkormányzat már korábban külön rendeletet alkotott a helyi népszavazásról és népi kezdeményezésről. Emellett a lakossággal való kapcsolattartás egyéb fórumai a közmeghallgatás, a lakossági fórum, a városrészi, választókerületi tanácskozás és a képviselői fogadóóra. 

XIII. FEJEZET
A fejezet keretszabályokat tartalmaz az önkormányzat társulásokban való részvételének estére.

XIV. FEJEZET
A tervezet XIV. fejezete záró és értelmező rendelkezéseket tartalmaz, mivel minden jogforrásnak rendelkeznie kell hatálybalépéséről.
A tervezet hatályba lépésével egyidejűleg a korábban alkotott szervezeti és működési szabályzatot kell hatályon kívül helyezni. 

A j k a, 2019. október 24.
                                                                                     		Dr. Jáger László 
			                                j e g y z ő

A Szervezeti és Működési Szabályzat mellékletei

Az önkormányzat önként vállalt feladatai 		1. számú melléklet

A képviselő-testület állandó bizottságainak feladat- és hatásköre          	2.	számú melléklet

Alakszerű határozatok nélkül eldöntendő ügyek jegyzéke          	3.	számú melléklet

Minősített többséggel eldöntendő ügyek jegyzéke              	4.	számú melléklet 

Bizottsági véleménnyel, állásfoglalással benyújtható ügyek jegyzéke    5.számú melléklet

Az önkormányzati tanácsnokok felsorolása                   	6.	számú melléklet

A Hivatal belső szervezeti tagozódása, munkarendje és az
ügyfélfogadás rendje		7.	számú melléklet

1. melléklet 31/2019.(X.24.) önkormányzati rendelethez

Az önkormányzat önként vállalt feladatai

Ajka város Önkormányzata a törvény szerinti kötelezően ellátandó feladatain túl ellátja az alábbi önként vállalt feladatokat:

1.Közpolitika:

1.1.	A civil kapcsolatok rendszerében anyagi támogatást nyújt az ajkai lakosság önszerveződő közösségeinek (egyesületek, klubok, alapítványok), valamint a városnak hírnevet szerző magánszemélyeknek az éves költségvetési rendeletben meghatározott feltételekkel.
1.2.	Anyagi támogatást nyújt az ajkai egyházak működéséhez.
1.3.	Pénzbeli forrás-kiegészítéssel segíti az egyházak felhalmozási kiadásait.
1.4.	Támogatja a városban működő nemzetiségi önkormányzatokat.
1.5.	Kitüntetéseket adományoz külön rendelet szerint.
1.6.	Ingyenes helyiség használatot biztosít a Máltai Szeretetszolgálat részére

2. Államigazgatási jogi szakterület: 

2.1.	Centralizált ügyfél-tájékoztatást, ügyintézést támogató szolgáltatásokat biztosít a Hivatalon belül.
2.2.	A polgári védelmi és védelmi feladatok biztosítása érdekében anyagi támogatással megállapodás alapján segíti a körzeti polgári védelmi parancsnokság működését.
2.3.	Anyagi támogatást nyújt a helyi rendőrség működéséhez.
2.4.	Támogatja a polgárőrség működését, feladatokhoz kötött megállapodás alapján.
	
3. Oktatás, kulturális szolgáltatás, sport:

3.1.	Ifjúsági és gyermektábort működtet.
3.2	Gondoskodik a családi ünnepségek, rendezvények szervezéséről (házasságkötések, névadók, stb.).
3.3.	Segíti a német nemzetiséghez tartozók kulturális és óvodai nevelés igényeinek kielégítését.
3.4.	Külön rendeletben foglaltak szerint biztosítja a helyi lakosság művelődési és kulturális szükségleteinek kielégítését.
3.5.	Anyagi támogatást nyújt a sportszervezetek működéséhez.
3.6.	Szabadidő és sportintézményt működtet.

4. Szociális és egészségügyi közszolgáltatás:

4.1.	Szociális bérlakást biztosít a rászorulóknak.
4.2.	Szolgálati lakás biztosításával elősegíti az önkormányzat számára fontos szakemberek letelepedését.
4.3.	Munkáltatói támogatást nyújt az önkormányzati alkalmazottak lakásvásárlásához, építéséhez, felújításához.
4.4	Időskorúak Otthonát működtet.
4.5 	Közfoglalkoztatás megszervezéséről gondoskodik
4.6.	Támogatást biztosít telekvásárláshoz.
4.7. 	Települési támogatáson belül lakhatási-, ápolási-és gyószertámogatást biztosít a szociálisan rászorulóknak.
	
5. Kommunális közszolgálati szakterület:

5.1.	Uszodát és strandot tart fenn.
5.2.	Kempinget működtet.
5.3	Gondoskodik a helyi tömegközlekedés biztosításáról.
5.4.	A helyi tömegközlekedés lakossági terheinek csökkentése érdekében részben átvállalja a szolgáltatónál keletkező árbevétel kiesést.
5.5.	Gondoskodik a város meleg víz- és távhő-ellátásáról. 
5.6.	Ellátja a zöldterületek, közterületek gondozását, tisztántartását.
5.7.	Anyagi kötelezettségvállalás nélkül részt vesz vállalkozások, befektetők Ajkán történő letelepedésének elősegítésében.
5.8.	Vállalkozásokat szervez, és részt vesz azokban, szükség szerint anyagi terheket vállalva. 
5.9.	Közterület felügyeletet tart fenn a közterületek rendjének és tisztaságának érdekében, valamint az önkormányzati vagyon védelmére

6. Városfejlesztés és építésügyi igazgatás:

6.1.	Közreműködik térségfejlesztési tervek, programok készítésében.
6.2.	Tagja önkormányzati célok megvalósítását elősegítő szervezeteknek.
6.3	Gondoskodik a helyi jelentőségű épített és természeti értékek, valamint művészeti alkotások védelméről.

7.	Lakossági tájékoztatás, nemzetközi kapcsolatok:

7.1.	Nemzetközi kapcsolatokat tart fenn.
7.2.	Saját önkormányzati lapot ad ki.
7.3.	Szerződéssel szolgáltatást vásárol a helyi televíziótól.

2. melléklet a 31/2019.(X.24.) önkormányzati rendelethez

A képviselő-testület állandó bizottságainak feladat - és hatásköre

1. A bizottságok feladat - és hatásköre általában:

1.1.	A bizottság előkészíti a feladatkörébe utalt testületi döntéseket, állást foglal a képviselő-testület, vagy a polgármester által megjelölt kérdésekben. 
1.2.	Valamennyi bizottság a saját feladatkörében ellenőrzi a Hivatalnak a bizottsági és képviselő-testületi határozatok előkészítésére, végrehajtására irányuló munkáját. 
1.3.	A bizottság - elsősorban a bizottság elnöke - napi munkakapcsolatot tart a polgármesterrel /alpolgármesterrel /jegyzővel /aljegyzővel / és a bizottság titkárával.
1.4.	Valamennyi bizottság a tudomására jutott közérdekű ügyben intézkedést kezdeményez. 
1.5.	A bizottság véleményezi a feladatköre szerinti előterjesztéseket, illetve eseti jelleggel a bizottságnak véleményezésre kiadott ügyeket. 
1.6.	Valamennyi bizottság részt vesz az önkormányzat gazdasági programjának véleményezésében, illetve a költségvetés koncepciójának, a költségvetési rendelet-tervezet előkészítésében. Figyelemmel kíséri a feladatkörében a gazdálkodást és szükség szerint előirányzat módosítást kezdeményez. 
1.7.	Valamennyi bizottság saját szakterületének megfelelően önkormányzati rendeletalkotást kezdeményez, illetve részt vesz a rendelet-tervezetek előkészítésében. 
1.8.	A bizottságok szakterületüknek megfelelően figyelemmel kísérik az önkormányzat gazdasági társaságai, intézményei működését. Részt vesznek az intézmény vezetői, és ha a képviselő-testület pályázatot ír ki, a gazdasági társaságok ügyvezetői állásának betöltésére kiírt pályázatok feltételeinek meghatározásában és a pályázatok véleményezésében. 
1.9.	A bizottságok segítik a város együttműködési lehetőségeinek feltárást, a kapcsolatok kiépítését. 
1.10.	Valamennyi bizottság véleményezi a Szervezeti és Működési Szabályzat tervezetét, ha az SZMSZ módosítása a bizottság működését érinti. 
1.11.	A bizottságok feladat és hatáskörükben segítik a polgármestert a város nemzetközi kapcsolatainak alakítására, fejlesztésére irányuló munkájában, az önkormányzati szervek nemzetközi kapcsolattartásának összehangolásában.
1.12	Valamennyi bizottság szükség szerint javaslatot tesz pályázatok kiírására, azok lebonyolítására, ellenőrzi a pályázatokban foglaltak végrehajtását, illetve részt vesz a pályázatok elbírálásában. Gondoskodik arról, hogy a pályázók döntésről történő értesítése megtörténjen.
1.13.	Beszámol a képviselő-testületnek a bizottság által végzett ellenőrzések tapasztalatairól, szükség szerint intézkedést kezdeményez.

2. A képviselő-testület állandó bizottságainak sajátos feladat - és hatásköre:
				
2.1. Gazdasági és Városfejlesztési Bizottság

2.1.1.	     Véleményezi a költségvetési rendelet-tervezetét.
2.1.2.		Véleményezi mindazokat a rendelet-tervezeteket, amelyek az önkormányzat gazdálkodását érintik. 
2.1.3.		Véleményezi a városkép alakulását jelentősen befolyásoló önkormányzati építkezéseket, a város közlekedési rendjére vonatkozó terveket.
2.1.4.  		Állást foglal az önkormányzati vagyon hasznosítása, elidegenítése kérdésében.
2.1.5.   	Állást foglal bérlakás vásárlás, lakásépítés kérdésében.             
2.1.6.		Véleményt alkot a megye területfejlesztési koncepciójáról, területrendezési tervéről, javaslatát beterjeszti a képviselő-testület elé.
2.1.7.		Véleményezi a rendezési tervet (összhangban a térségi, megyei területfejlesztési koncepcióval, programmal).
2.1.8.		Véleményezi a vagyonkezelésére vonatkozó szerződéseket és azok módosításait.
2.1.9.		Véleményezi a kommunális tárgyú előterjesztéseket, rendelet-tervezeteket.
2.1.10.		Véleményezi a hatáskörébe tartozó önkormányzati pályázatokat.
2.1.11.	Ellenőrzi a rendezési terv végrehajtását.
2.1.12.	Ellenőrzi a hulladékgazdálkodási program végrehajtását.
2.1.14.	Figyelemmel kíséri a szolgáltatási szerződésekben foglaltak végrehajtását, a kommunális előirányzatok hatékony és eredményes felhasználását.
2.1.15.	Ellenőrzi a város – és községgazdálkodás tevékenység, egyéb kommunális feladatok költségvetési előirányzata alapján készített éves felhasználási tervet és félévente annak végrehajtását.

2.2.Humán és Ügyrendi Bizottság

2.2.1.	A bizottság véleményezi a feladatkörébe tartozó intézményeket érintő döntéstervezeteket, különös tekintettel az intézmény létesítése, megszüntetése, átszervezése, feladatkörük változására. 
2.2.2.	A bizottság vizsgálja a feladatkörébe tartozó intézmények működésének hatékonyságát, értékeli szakmai tevékenységüket, szükség szerint a működésre vonatkozóan intézkedést kezdeményez a képviselő-testületnél.
2.2.3.	Véleményezi a hatáskörébe tartozó helyi rendeletek tervezetét, szükség szerint rendeletmódosítást kezdeményez.
2.2.4.	Véleményezi a nevelési, közművelődési intézmények alapító okiratát, azok módosítását.
2.2.5.	Véleményezi a feladatkörébe tartozó intézményeket érintő javaslatokat, döntési tervezeteket, különös tekintettel az intézmények létesítésére, megszüntetésére, az intézmények szakmai programjára.
2.2.6.	Véleményezi a közterületek elnevezését, az elnevezés megváltoztatását.
2.2.7.	Véleményezi a helytörténeti kutató tevékenység és gyűjtő munka körébe tartozó képviselő-testületi döntéseket.
2.2.8.   	Véleményezi a feladatkörébe tartozó intézményeket érintő javaslatokat, döntési tervezeteket, különös tekintettel az intézmények létesítésére, megszüntetésére.
2.2.9.	Kapcsolatot tart a civil szervezetekkel, segíti azok munkáját, szükség szerint az anyagi támogatás mellett e szervezetek tevékenységét segítő intézkedéseket kezdeményez a képviselő-testületnél.
2.2.11.   	Véleményezi a gyermektábor nyári táboroztatási programját.
2.2.12.	Feladatkörét érintően részt vesz az önkormányzati intézmények költségvetési ellenőrzésében, az ellenőrzés tapasztalatainak értékelésében.
2.2.13.	Véleményezi a képviselő-testület elé kerülő önkormányzati rendelet-tervezeteket. Kezdeményezi a hatályos rendeletek kiegészítését, módosítását.
2.2.14.	Jogi szempontból véleményezi az intézmények alapító okiratát, azok módosítását.
2.2.15.	Véleményezi az önkormányzat nevében kötendő minden olyan szerződés tervezetét, amit a képviselő-testület az ügy bonyolultsága miatt kiad aláírás előtti véleményezésre a bizottságnak.
2.2.16.	A polgármester, alpolgármester elleni fegyelmi eljárásban a képviselő-testület által kijelölt három bizottsági képviselő tag ellátja vizsgáló bizottság feladatait, javaslatot tesz a vétkességre és a büntetés kiszabására.
2.2.17.	Az intézményvezető, gazdasági társaság ügyvezető igazgatója elleni fegyelmi eljárásban a képviselő-testület által kijelölt három bizottsági képviselő tag ellátja a vizsgálóbiztosi feladatokat, illetve lefolytatja a tényállást tisztázó vizsgálatot.
2.2.18.   Feladatkörét érintően ellenőrzi a cél- és címzett támogatások, valamint egyéb pályázati pénzeszközök szakszerű felhasználását.
2.2.19.	Ellenőrzi az intézmények működésével kapcsolatos képviselő-testületi határozatok végrehajtását.
2.2.20.  	Ellenőrzi a közművelődési koncepció végrehajtását
2.2.21.	Javaslatot tesz a polgármester javadalmazására.
2.2.22. 	Az önkormányzati képviselő összeférhetetlenségének megállapítására irányuló, polgármesternél történő kezdeményezést kivizsgálja.
2.2.23.     Javaslatot tesz a képviselő-testületnek részönkormányzat létrehozására
2.2.24.     Nyilvántartja a polgármester, az alpolgármester, valamint az önkormányzati képviselők által benyújtott vagyonnyilatkozatokat

2.3. Pénzügyi Bizottság

2.3.1.	A bizottság vizsgálja az önkormányzati gazdálkodó szervezetek gazdasági kihatású döntéseit és szükség esetén a gazdálkodás szabályszerűsége és hatékonysága érdekében intézkedést kezdeményez, javaslatot tesz.
2.3.2.	A bizottság véleményezi a költségvetési rendelet-tervezetét. 
2.3.3.	Figyelemmel kíséri a költségvetési bevételek alakulását, különös tekintettel a saját bevételekre, a vagyonváltozásra, értékeli az azt előidéző okokat.
2.3.4.	Vizsgálja a hitelfelvétel indokait és gazdasági megalapozottságát.
2.3.5.	Javaslatot tesz a képviselő-testületnek hitelek felvételére, ha ezt a gazdálkodás biztonsága indokolttá teszi és véleményezi a hitelfelvételre vonatkozó előterjesztést.
2.3.6.	A bizottság véleményezi mindazokat az előterjesztéseket, amelyeknek a tárgyévben, vagy az azt követő években a költségvetés-kiadási kihatása lesz.
2.3.7.	Véleményezi az önkormányzat nevében benyújtandó cél- és címzett támogatási kérelmeket.
2.3.8.	Javaslatot tesz az önkormányzat számlavezető pénzintézetére.
2.3.9.	Ellenőrzi az önkormányzati intézmények éves költségvetési ellenőrzési tervének végrehajtását, képviselteti magát a költségvetési ellenőrzések záró tárgyalásain, realizálási javaslatot tesz, és indokolt esetben intézkedést kezdeményez a polgármesternél, illetve a képviselő-testületnél.
2.3.10. 	A bizottság szükség esetén ellenőrzést kezdeményez, illetve végez az önkormányzat gazdálkodó szerveinél, elemzi a pénzeszközök célszerű felhasználását. 

2.4.	Népjóléti Bizottság

2.4.1.	A bizottság véleményezi a feladatkörébe tartozó intézményeket érintő döntéstervezeteket, különös tekintettel az intézmény létesítése, megszüntetése, átszervezése, feladatkörük változására. 
2.4.2.	A bizottság vizsgálja a feladatkörébe tartozó intézmények működésének hatékonyságát, értékeli szakmai tevékenységüket, szükség szerint a működésre vonatkozóan intézkedést kezdeményez a képviselő-testületnél.
2.4.3.	Értékeli a szociális, valamint az egészségügyi ellátás helyzetét, szükség szerint intézkedést kezdeményez. Figyelemmel kíséri a nem önkormányzati szervek karitatív tevékenységét, intézkedést kezdeményez az önkormányzat szociális feladatai ellátásával történő összhang megteremtésére.
2.4.4.	Tájékozódik a gyermek- és ifjúságvédelem helyzetéről, e körben véleményt nyilvánít és kialakítja álláspontját a szociális ügyekkel összefüggő kérdésekben.
2.4.5.	Véleményezi a hatáskörébe tartozó helyi rendeletek tervezetét, szükség szerint rendeletmódosítást kezdeményez.
2.4.6.	Véleményezi a szociális és egészségügyi intézmények alapító okiratát, annak módosítását.
2.4.7.	Véleményezi a feladatkörébe tartozó intézményeket érintő javaslatokat, döntési tervezeteket, különös tekintettel az intézmények létesítésére, megszüntetésére, az intézmények szakmai programjára.
2.4.8.		Véleményezi a város rendkívüli levegő-tisztaságvédelmi intézkedési tervét
2.4.9.		Véleményezi a környezetvédelmi tárgyú előterjesztéseket, javaslatot tesz a környezetkímélő megoldások alkalmazására, illetve ilyen célú fejlesztéseket kezdeményez.
2.4.10.		Véleményezi a hatáskörébe tartozó önkormányzati pályázatokat.
2.4.11.	Figyelemmel kíséri a város környezeti állapotát, a városképi megjelenést, hiányosság esetén javaslatot készít.
2.4.12.	Feladatkörét érintően részt vesz az önkormányzati intézmények költségvetési ellenőrzésében, az ellenőrzés tapasztalatainak értékelésében.
2.4.13.	Feladatkörét érintően ellenőrzi a cél- és címzett támogatások, valamint egyéb pályázati pénzek szakszerű felhasználását.
2.4.14.	A bizottság ellenőrizheti a szociális előirányzat szakszerű és hatékony felhasználását.
2.4.15.	Ellenőrzi az intézmények működésével kapcsolatos képviselő-testületi határozatok végrehajtását.
2.4.16.	Ellenőrzi a környezetvédelmi előirányzat felhasználásának szakmai indokoltságát.
2.4.17.	Ellenőrzi a zöldterület gazdálkodási koncepció végrehajtását.
2.4.18.	Ellenőrzi a települési szilárd hulladék kezelését, a szelektív hulladékgyűjtési program végrehajtását, a folyékony hulladék ártalmatlanítását.
2.4.19.	Ellenőrzi a környezetvédelmi programjának végrehajtását.

2.5.	Ifjúsági- és Sport Bizottság 

2.5.1.   A bizottság véleményezi a feladatkörébe tartozó intézményeket érintő döntéstervezeteket, különös tekintettel az intézmény létesítése, megszüntetése, átszervezése, feladatkörük változására. 
2.5.2.	Véleményezi a feladatkörébe tartozó önkormányzati pályázatokat 
2.5.3 	Véleményezi a sportkoncepciót.
2.5.4.	Véleményezi a gyermektábor nyári programját.
2.5.5.	Tájékozódik a gyermek- és ifjúságvédelem helyzetéről, e körben véleményt nyilvánít és kialakítja álláspontját a szociális ügyekkel összefüggő kérdésekben.
2.5.6. 	Véleményezi a feladatkörét érintő önkormányzati rendelet-tervezeteket.
2.5.7.        Ellenőrzi a sportkoncepció végrehajtását.

2.6. Ajka Város Német Nemzetiségi Önkormányzatára átruházott hatáskörök

2.6.1.	Ajka város Német Nemzetiségi Önkormányzata Ajka Város Önkormányzata Képviselő-testületétől átruházott hatáskörben dönt mindazokban az ügyekben, amelyekben a hatáskör gyakorlását külön rendelettel a képviselő-testület a nemzetiségi önkormányzatra ruházta. 

2.6.2.	Ajka város Német Nemzetiségi Önkormányzata anyagilag is támogatja a német nemzetiségi önszerveződő közösségeket, együttműködik e közösségekkel. 

3. melléklet  a 31/2019.(X.24.) önkormányzati rendelethez

Alakszerű határozat nélkül eldöntendő ügyek
(ügyrendi kérdések)

Szervezeti és Működési Szabályzatában nevesített ügyrendi kérdések: 

1.	ülések közbeni napirend módosítása, 
2.	napirend előtti felszólalás esetén, ha az ülés elnöke az engedélyt megtagadja,
3.	ügyrendi javaslatra vonatkozó döntés,
4.	felszólalási jog megadása a nem tanácskozási joggal meghívottaknak, állampolgároknak, 
5.	hozzászólás tartamának korlátozásáról való döntés,
6.	vita lezárására vonatkozó javaslatról való döntés,
7.	módosító és kiegészítő javaslatokról döntés, 
8.	sürgősségi indítvány kérdésében való döntés, 
9.	 kizárás kérdésében való döntés, 
10.	titkos szavazásról való döntés, 
11.	interpelláció elfogadása kérdésében való döntés, kivéve, ha a képviselő-testület a választ nem fogadja el és egyidejűleg intézkedést tesz, vagy kezdeményez, 
12.	napirend előtti ügyekben elfogadás rögzítése,
13.	minősített többség hiányában rendelet meg nem alkotásának rögzítése.

4. melléklet a 31/2019.(X.24.) önkormányzati rendelethez

A Képviselő-testület saját elhatározásból minősített többséggel dönt:

1.	sürgősségi indítvány napirendre tűzéséről,		
2.	korábban  eldöntött  ügyek  újbóli napirendre tűzéséről,
3.	fegyelmi ügyekről,
4.	önkormányzat vagyontárgya, vagyonrésze elidegenítéséről, megterheléséről, vállalkozásba való beviteléről, más célú hasznosításáról, 
5.	az önkormányzat vagyonszerzéséről,
6.	az önkormányzat nem kötelező feladatának más szervezet /vagy önkormányzat/ részére történő időarányos, vagy végleges átadásáról,
7.	hitelfelvételről, kötvénykibocsátásról,
8.	a százszázalékos önkormányzati tulajdonú korlátolt felelősségű társaságok mérlegének, beszámolójának, üzleti tervének elfogadásáról, a nyereség felhasználásáról, a veszteség pótlásáról,		
9. 	önkormányzati kitüntetés adományozásáról, 
10.  		név szerinti szavazás elrendeléséről
11.	  településrészi önkormányzat létrehozásáról, feloszlatásáról.                                                                    	
5. melléklet a 31/2019.(X.24.) önkormányzati rendelethez

Bizottsági véleménnyel, állásfoglalással
 benyújtható ügyek 

1.	Mindazok az ügyek, amelyeket a bizottságok hatásköri jegyzéke szerint kötelező a szakbizottsággal véleményeztetni kizárólag és lehetőleg az előterjesztésbe foglalt véleménnyel, állásfoglalással terjeszthetők be a képviselő-testület elé.

2.	Az 1. pont szerinti ügyeken kívül, ha a polgármester elrendeli az előterjesztés bizottsági tárgyalását, vagy a bizottság elnöke azt kezdeményezi, az előterjesztés a bizottság véleményével, állásfoglalásával terjeszthető be a képviselő-testület elé.

6. melléklet a 31/2019.(X.24.) önkormányzati rendelethez

Az önkormányzati tanácsnokok felsorolása

Civil Kapcsolatok tanácsnoka

Gazdasági és Városfejlesztési tanácsnok

Szociális tanácsnok

Oktatási tanácsnok

Pénzügyi tanácsnok

Ifjúsági tanácsnok

7. melléklet a 31/2019.(X.24.) önkormányzati rendelethez

1.	A Hivatal szervezeti felépítése

						polgármester 									

		társadalmi megbízatású alpolgármester		alpolgármester

Hivatal						Önkormányzati  tanácsadó	
						jegyző 
(aljegyző)							
													   __			
									       							
Önkormányzati Iroda	Szociális és Igazgatási Iroda	Építési és Városgazdálkodási   Iroda
|	Pénzügyi Iroda	Adóügyi Iroda	Stratégiai és fejlesztési referens	Belső
 ellenőr		
		Közterület-felügyeleti csoport						

        				 	

A Hivatalban a jegyzői, aljegyzői kinevezésen túlmenően irodavezető elnevezésű megbízás adható.
Az irodavezetői megbízás főosztályvezető-helyettesi szintnek felel.  
A Képviselő-testület a hivatalban egy önkormányzati tanácsadói munkakört hoz létre.

2.	Az egyes irodák, szervezeti egységek feladatai

2.1.	Önkormányzati Iroda

2.1.1.	képviselő-testület, nemzetiségi önkormányzat, bizottságok munkájához kapcsolódó általános szervezési, nyilvántartási feladatok,
2.1.2.	választások, népszavazások szervezése, lebonyolítása,
2.1.3.	központi iktatási feladatok, tisztségviselők melletti ügyviteli, titkári feladatok ellátása,
2.1.4.	közművelődési, köznevelési, művészeti és sport ügyek döntés-előkészítése, végrehajtása,
2.1.5.	köznevelési, közművelődési és sport intézmények szakmai munkájának segítése,
2.1.6.	
2.1.7.	informatikai rendszer működtetése, fejlesztése, szervezése
2.1.8.	polgármester/alpolgármester programjainak, tárgyalásainak szervezése, háttéranyagok beszerzése, készítése,
2.1.9.	uniós forrásokkal támogatott fejlesztések lebonyolításának hatáskörébe tartozó feladatok lebonyolítása,
2.1.10.	esélyegyenlőségi feladatok ellátása,
2.1.11.    „Ajka Városért” Alapítvánnyal kapcsolatos koordinációs feladatok ellátása,
2.1.12.	közbiztonsági-,védelmi ügyek döntés-előkészítése,

2.2.	Szociális és Igazgatási Iroda

2.2.1.	ellátja a jogszabályokban meghatározott szociális és egészségügyi feladatokat,
2.2.2.	szociális ügyekhez kapcsolódó képviselő-testületi és bizottsági előterjesztések elkészítése, rendelet-tervezetek előkészítése,
2.2.3.	szociális és bérlakásokkal kapcsolatos feladatok ellátása, nyilvántartás vezetése,
2.2.4.	szociális szolgáltatások ellenőrzése,
2.2.5.	önkormányzati lakásvásárlási támogatások ügyeinek intézése,
2.2.6.	közfoglalkoztatás szervezése,
2.2.7.	hagyatéki ügyek intézése, vagyonleltár készítése,
2.2.8.	általános igazgatási ügyek, hatósági bizonyítványok, igazolások kiadása,
2.2.9.	kereskedelmi igazgatási ügyek,
2.2.10.	népesség-nyilvántartási, címnyilvántartási és anyakönyvi feladatok ellátása,
2.2.11.	birtokvédelmi ügyek ellátása,
2.2.12.	termőföld haszonbérleti és adásvételi ajánlatok kezelése, közzététele,
2.2.13.	talált tárgyak kezelése,
2.2.14.	uniós forrásokkal támogatott fejlesztések lebonyolításának hatáskörébe tartozó feladatok lebonyolítása.

2.3.	Építési és Városgazdálkodási Iroda

2.3.1.	építésügyi igazgatási és környezetvédelmi feladatok ellátása,
2.3.2.	városépítési, tervezési feladatok szervezési, döntés-előkészítése,
2.3.3.	közműnyilvántartások vezetése,
2.3.4.	beruházások előkészítése, szervezése, bonyolítása,
2.3.5.	az önkormányzat vagyonának felújításával és karbantartásával kapcsolatos feladatok ellátása,
2.3.6.	városüzemeltetési feladatok ellátása,
2.3.7.	a közterületek rendjének és tisztaságának fokozottabb védelme, ellenőrzése a jogszabályok külön rendelkezése szerint,
2.3.8.	az önkormányzat vagyonának működtetésével, hasznosításával, gyarapításával kapcsolatos feladatok ellátása,
2.3.9.	közbeszerzések bonyolítása,
2.3.10.	uniós forrásokkal támogatott fejlesztések lebonyolításának folyamatba  épített műszaki ellenőrzése.
2.3.11. a közterületek rendjének és tisztaságának védelme, ellenőrzése, közterület-felügyeleti feladatok ellátása 

2.4.	Pénzügyi Iroda

2.4.1.	gazdálkodási, pénzügyi feladatok döntés-előkészítése, végrehajtás szervezése,
2.4.2.	költségvetési tervezési-, számviteli-, pénzellátási feladatok ellátása,
2.4.3.	intézményi gazdálkodás koordinálása,
2.4.4.	intézményi költségvetési ellenőrzés lebonyolítása,
2.4.5.	európai uniós források igénybevételének, felhasználásának pénzügyi elszámolása. 

2.5.	Adóügyi Iroda
2.5.1.	Adóigazgatási ügyek döntés-előkészítése
2.5.2.	Adóhatósági határozatok végrehajtása,
2.5.3.	Adó-és értékbizonyítvány kiállítása,
2.5.4.	Mindazon adóigazgatási feladatok ellátása, melyet jogszabály az önkormányzati adóhatóság feladatkörébe utal.

2.6.	Stratégiai és fejlesztési referens

2.5.1.	pályázatfigyelési feladatok,
2.5.2.	fejlesztési pályázatok elkészítése,
2.5.3.	kapcsolattartás a térségben működő állami szakértői hálózattal,
2.5.4.	európai uniós pályázatokkal kapcsolatos önkormányzati szintű pályázatkoordinálás.

2.7.	Belső ellenőr

2.7.1.	független, tárgyilagos bizonyosságot adó és tanácsadó tevékenység ellátása, a Hivatal működésének fejlesztése és eredményességének növelése érdekében,
2.7.2.	a jogszabályoknak és belső szabályoknak való megfelelést, valamint a gazdaságosságot, hatékonyságot és eredményességet vizsgálva megállapításokat és ajánlásokat fogalmaz meg a költségvetési szerv vezetője részére.

2.8.	Önkormányzati tanácsadó
2.8.1.	A polgármester tevékenységéhez közvetlenül kapcsolódó feladatok ellátása.

2.9. Aljegyző
2.9.1. A jegyző munkájának segítése, távollétében teljes jogkörű helyettesítése.
2.9.3. Közreműködés az önkormányzati rendeletek előzetes normakontrolljában.
2.9.2. Személyzeti ügyek döntés-előkészítése, a döntések végrehajtásnak szervezése, önkormányzati kitüntetések adományozásának előkészítése.
2.9.3. A Közös Önkormányzati Hivatal szervezeti egységei közötti folyamatos koordináció biztosítása.
2.9.4. Az önkormányzat hivatalos honlapja adattartalma jogszerűségének biztosítása.
2.9.5. Az önkormányzati intézmények alapító okirataival kapcsolatos feladatok ellátása.
2.9.6. A társasházak törvényességi felügyelete.

3. A Hivatal munkarendje, ügyfélfogadása
3.1.A munkaidő heti elosztása:
	Hétfő, kedd, szerda, csütörtök                7.30 - 16.00 óráig
	       péntek	 7.30 - 13.30 óráig
kivéve
-	az informatikai rendszergazdák, akiknek a munkaideje és munkarendje: hétfő, kedd, szerda, csütörtök, péntek munkanap, a munkaidő: maximum napi 12 óra, a heti 40 órás munkaidő kéthavi munkaidő keretben, egyenlőtlen munkaidő beosztásban kerül ledolgozásra az előzetes vezénylés alapján;

-	a közterület felügyelők, környezetrendezési munkatársak, önkormányzati tanácsadók, akiknek a munkaideje és munkarendje: minden nap munkanap. A munkaidő: maximum napi 12 óra, a heti 40 órás munkaidő kéthavi munkaidő keretben, egyenlőtlen munkaidő beosztásban kerül ledolgozásra az előzetes vezénylés alapján.
	3.2. A hivatal ügyfélfogadási rendje: hétfő, szerda 8.00 - 15.30 óráig

A Szervezeti és Működési Szabályzat függelékei

Ajka város Önkormányzatának képviselő-testületi tagjai	 1. számú függelék

Ajka város egyéni képviselői választókerületek területi beosztása	 2. számú függelék

Az önkormányzat feladatai		 3. számú függelék

Formanyomtatvány a módosító indítvány benyújtásához	 4. számú függelék

Nyilatkozat a zárt ülés tartásáról	 	 5. számú függelék

A képviselő-testület ülésnapja 	                                    	 6. számú függelék

Szavazási ív a névszerinti szavazás eredményének megállapításához  	 7. számú függelék

A titkos szavazás eredményét rögzítő jegyzőkönyv      	    8. számú függelék

Pártoktól, civil szervezetektől, amelyektől a polgármester a képviselő-
testület munkatervéhez javaslatot kér	                                 	    9. számú függelék

Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzata	                                     10. számú függelék

Az SZMSZ-hez kapcsolódó külön önkormányzati rendeletek 
jegyzéke	                                     11. számú függelék

1.	függelék a 31/2019.(X.24.) önkormányzati rendelethez

Ajka város Önkormányzatának képviselő-testületi tagjai

Polgármester: Schwartz Béla

1. Dr. Balikó Gergely Péter	
2. Baráth Gábor	
3. Bujtor Balázs	
4. Dorner László	
5. Fülöp Zoltán	
6. Gerencsér Hilda 	
7. Dr. Horváth József	
8. Johanidesz Sándor 	
9. Pad Ferenc 	
10. Pákai Péter 	
11. Pék Attila 	
12 Puskás Károly	
13. Ráczné Németh Csilla 	
14. Rieder András	

2. függelék a 31/2019.(X. 24.)önkormányzati rendelethez

A J K A   V Á R O S
   egyéni képviselői választókerületek  területi beosztása

1. sz. választókerület 	Képviselő: Rieder András
	Területe:
BAJCSY-ZSILINSZKY	UTCA	 	 	
BATTHÁNY  	TÉR	 	 	
BERÉNDI	UTCA	 	 	
DOBÓ KATICA	UTCA	 	 	
EGRI	UTCA	 	 	
ERDŐ	UTCA	 	 	
ERKEL FERENC	UTCA	 	 	
KISBERÉNDPUSZTA	 	 	 	
MÁTYÁS KIRÁLY	UTCA	 	 	
VASVÁRI PÁL	UTCA	 	 	
DAMJANICH	UTCA	 	 	
JUHAR	SOR	 	 	
KISS JÁNOS	UTCA	 	 	
LISZT FERENC	UTCA	 	 	
SZÉCHENYI	UTCA	1	43/B. folyamatos	
SZENT ISTVÁN	ÚT	33	páratlan házszámok	
SZENT ISTVÁN	ÚT	44	páros házszámok	
VÁCI MIHÁLY	UTCA	 	 	
VASÚT	UTCA	 	 	
GERGŐFÖLDI	UTCA	 	 	
TÁLAS	UTCA	 	 	
ÁRVÁCSKA	UTCA	 	 	
GYÖNGYVIRÁG	UTCA	 	 	
LILIOM	UTCA	 	 	
SZÉCHENYI	UTCA	44	folyamatos	
SZEGFŰ	UTCA	 	 	
TÖLGYFA	UTCA	 	 	

2. sz. választókerület	Képviselő: Dorner László
	Területe: 
DIÓFA	UTCA	 	 	
FEKETE ISTVÁN	UTCA	 	 	
HÓVIRÁG	UTCA	 	 	
IBOLYA	UTCA	 	 	
KISFALUDY	UTCA	 	 	
MIKSZÁTH KÁLMÁN	UTCA	 	 	
NEFELEJCS	UTCA	 	 	
PÁLMA	UTCA	 	 	
SZENT ISTVÁN	ÚT	1	31 páratlan házszámok	
SZENT ISTVÁN	ÚT	2	42 páros házszámok	
ÚJVILÁG	UTCA	 	 	
ÚTTÖRŐ	TÉR	 	 	
ÚTTÖRŐ	UTCA	 	 	
FRANKEL LEÓ	UTCA	 	 	
KOSZTOLÁNYI	UTCA	1	18 folyamatos házszámok	
MÓRICZ ZSIGMOND	UTCA	7	11 páratlan házszámok	
MÓRICZ ZSIGMOND	UTCA	20	folyamatos	
MÁJUS 1.	TÉR	 	 	
MÓRA FERENC	UTCA	0	20 folyamatos házszámok	
MÓRA FERENC	UTCA	22	26 folyamatos házszámok	
MÓRICZ ZSIGMOND	UTCA	1	5 páratlan házszámok	
MÓRICZ ZSIGMOND	UTCA	2	18 páros házszámok	
PETŐFI SÁNDOR	UTCA	21	47 folyamatos házszámok	

3. sz. választókerület	Képviselő: Johanidesz Sándor
	Területe: 
IFJÚSÁG	UTCA	5	páratlan házszámok	
KOSZTOLÁNYI	UTCA	19	25 folyamatos házszámok	
MÓRA FERENC	UTCA	21	 	
MÓRA FERENC	UTCA	27	folyamatos házszámok	
PUSKIN	UTCA	 	 	
A-FŐ	ÚT	50	páros házszámok	
FUTÓ	UTCA	 	 	
HÁRSFA	UTCA	 	 	
VÁSÁR	UTCA	 	 	
VERSENY	UTCA	 	 	
IFJÚSÁG	UTCA	4	páros házszámok	
KOSSUTH	UTCA	10	páros házszámok	
KOSSUTH	UTCA	15	páratlan házszámok	

4. sz. választókerület 	Képviselő: Dr. Horváth József
	Területe: 
ÚJÉLET	UTCA	 	 	
SPORT	UTCA	 	 	
A-FŐ	ÚT	24	48 páros házszámok	
KOSSUTH	UTCA	0	6 páros házszámok	
MIKES KELEMEN	UTCA	 	 	
SEMMELWEIS	UTCA	 	 	
BERCSÉNYI	UTCA	 	 	
EÖTVÖS	UTCA	 	 	
IFJÚSÁG	UTCA	1	3/C. páratlan házszámok	
IFJÚSÁG	UTCA	2	2/E. páros házszámok	
KOHÁSZ	UTCA	 	 	

5. sz. választókerület	Képviselő: Bujtor Balázs
	Területe:
TŰZOLTÓ	UTCA	 	 	
BÉKE	UTCA	 	 	
A-FŐ	ÚT	0	22 páros házszámok	
A-FŐ	ÚT	 	páratlan házszámok	
KOSSUTH	UTCA	1	5 páratlan házszámok	
KOSSUTH	UTCA	7	13 páratlan házszámok	
IGAZOLÁSSAL	 	 	 	

6. sz. választókerület	Képviselő: Pad Ferenc
	Területe:
ALKOTMÁNY	UTCA	2	2 folyamatos házszámok	
CSOKONAI 	UTCA	 	 	
JÓZSEF ATTILA	UTCA	 	 	
SZABADSÁG	TÉR	 	 	
BABITS MIHÁLY	UTCA	 	 	
BEM JÓZSEF	UTCA	 	 	
BRÓDY IMRE	UTCA	 	 	
DEÁK FERENC	UTCA	 	 	
FÜRST SÁNDOR	UTCA	 	 	
GYÁR	UTCA	 	 	
JUHÁSZ GYULA	UTCA	 	 	
MADÁCH IMRE	UTCA	 	 	
RÓZSA	UTCA	 	 	
VÖRÖSMARTY	UTCA	 	 	
ZÖLDFA	UTCA	 	 	
ZRÍNYI	UTCA	 	 	
CSINGERI	ÚT	1	 5 páratlan házszámok	
ESZE TAMÁS	KÖZ	 	 	
ESZE TAMÁS	UTCA	 	 	
HÉT VEZÉR	UTCA	 	 	
HUNYADI JÁNOS	UTCA	 	 	
KATONA JÓZSEF	UTCA	 	 	
LEHEL	UTCA	 	 	
MUNKÁCSY	UTCA	 	 	
PETŐFI SÁNDOR	UTCA	1	19 folyamatos házszámok	
RÁKÓCZI FERENC	UTCA	 	 	
SZONDY GYÖRGY	UTCA	 	 	

7. sz. választókerület	Képviselő: Ráczné Németh Csilla
	Területe: 
A-KORÁNYI FRIGYES	UTCA	 	 	
ALKOTMÁNY	UTCA	3	folyamatos házszámok	
CSERHÁT	UTCA	 	 	
TÁNCSICS MIHÁLY	UTCA	 	 	
ALINKA	UTCA	 	 	
ARANY JÁNOS	UTCA	 	 	
AVAR	UTCA	 	 	
CSENDES	UTCA	 	 	
CSÓK	UTCA	 	 	
DOMB	UTCA	 	 	
FIASTYÚK	UTCA	 	 	
HAJNALCSILLAG	UTCA	 	 	
HARMAT	UTCA	 	 	
HATÁR	UTCA	 	 	
KLAPKA GYÖRGY	UTCA	 	 	
LAKOS JÁNOS	UTCA	 	 	
PARRAGH LAJOS	UTCA	 	 	
SZILVÁGYI KÁROLY	UTCA	 	 	
FEHÉRVÁRI	UTCA	 	 	
GÁBOR ÁRON	UTCA	 	 	
KINIZSI	UTCA	 	 	
KOMÁROMI	UTCA	 	 	
KÓRHÁZ	UTCA	 	 	
MALOM	KÖZ	 	 	
MÁV	LAKÓTELEP	 	 	
MÁV	VASÚTÁLLOMÁS	 	 	
PÉCSI	UTCA	 	 	
SZOMBATHELYI	UTCA	 	 	
TÉGLAGYÁRI	UTCA	 	 	
UNNA	UTCA	 	 	
236. ŐRHÁZ	UTCA	 	 	

8. sz. választókerület	Képviselő: Gerencsér Hilda
	Területe:
ADY ENDRE	UTCA	 	 	
ÁRPÁD	UTCA	 	 	
BESSENYEI	UTCA	 	 	
BOGÁNCS	UTCA	 	 	
CSILLE	UTCA	 	 	
CSINGERI	ÚT	 	páros házszámok	
CSINGERI	ÚT	7	páratlan házszámok	
DANKÓ PISTA	UTCA	 	 	
ÉLMUNKÁS	TELEP	 	 	
JÓSZERENCSÉT	UTCA	 	 	
KANDÓ KÁLMÁN	LAKÓTELEP	 	 	
KELE	UTCA	 	 	
KÖLCSEY FERENC	UTCA	 	 	
LŐWY SÁNDOR	UTCA	 	 	
LUTRA	UTCA	 	 	
MARTINOVICS	UTCA	 	 	
PÁLMAJOR	 	 	 	
PARTIZÁN	UTCA	 	 	
SOMOGYI BÉLA	UTCA	 	 	
VÁRALJA	UTCA	 	 	
AKÁCOS	UTCA	 	 	
BARTÓK BÉLA	UTCA	 	 	
BÓDAY GÁBOR	UTCA	 	 	
DÓZSA GYÖRGY	UTCA	 	 	
FENYŐ	UTCA	 	 	
HÁMÁN KATÓ	UTCA	 	 	
JÓKAI MÓR	UTCA	 	 	
KÖZTÁRSASÁG	UTCA	 	 	
MEZŐ	UTCA	 	 	
MOLNÁR GÁBOR	UTCA	 	 	
SÁGVÁRI ENDRE	UTCA	 	 	
TIMFÖLDGYÁRI	ÚT	 	 	
ZAGYTÉR	 	 	 	
BÁNYÁSZ	UTCA	 	 	
CSÁKÁNY	UTCA	 	 	
CSERVÁRPUSZTA	 	 	 	
FEKETEGYÉMÁNT	UTCA	 	 	
FELSŐCSINGERI	ÚT	 	 	
GÁRDONYI GÉZA	UTCA	 	 	
GIZELLAMAJOR	 	 	 	
KÖZPONTI	TELEP	 	 	
VÁJÁR	UTCA	 	 	

9. sz. választókerület	Képviselő: Pék Attila
	Területe:
FŰZFA	UTCA	 	 	
GYEPESI	ÚT	 	 	
KERTALJA	UTCA	 	 	
KISBADACSONY	UTCA	 	 	
KORÁNYI FRIGYES	UTCA	 	 	
MALOM	 	 	 	
NAPRAFORGÓ	UTCA	 	 	
NYÍRES	UTCA	 	 	
PANORÁMA	UTCA	 	 	
ZERGEBOGLÁR	UTCA	 	 	
RENDEKI	UTCA	 	 	
BAKONY	UTCA	 	 	
BÚZAVIRÁG	UTCA	 	 	
CSALOGÁNY	UTCA	 	 	
FECSKE	UTCA	 	 	
FORRÁS	UTCA	 	 	
FŐ	ÚT	 	 	
GYEPÜ	UTCA	 	 	
HALOM	UTCA	 	 	
KORONG	UTCA	 	 	
KÖKÉNY	UTCA	 	 	
NYÁRFA	UTCA	 	 	
PIPACS	UTCA	 	 	
RIGÓ	UTCA	 	 	
SOMLÓ	UTCA	 	 	
SZÉNA	UTCA	 	 	
TÓBEREKI	UTCA	 	 	
VADVIRÁG	UTCA	 	 	

10. sz. választókerület	Képviselő: Puskás Károly
	Területe: 
CSÉKÚTI	UTCA	 	 	
IPAROS	UTCA	 	 	
KÁLLAI ÉVA	UTCA	 	 	
MÁRVÁNY	UTCA	 	 	
MIKOVINYI	UTCA	 	 	
MUNKÁS	UTCA	 	 	
PADRAGI	ÚT	1	203 páratlan házszámok	
PADRAGI	ÚT	2	172 páros házszámok	
PADRAGI	ÚT	209	221 páratlan házszámok	
SZŐLŐHEGYI	UTCA	 	 	
BÓLYAI JÁNOS	UTCA	 	 	
CSERI	ÚT	 	 	
GYÜRHEGYI	UTCA	 	 	
HONVÉD	UTCA	 	 	
MARTOS FLÓRA	UTCA	 	 	
MARX KÁROLY	UTCA	 	 	
SUGÁR	UTCA	 	 	
SZABÓ GÁSPÁR	UTCA	 	 	
SZIGET	UTCA	 	 	
SZIVÁRVÁNY	UTCA	 	 	
TOMPA MIHÁLY	UTCA	 	 	
TULIPÁN	UTCA	 	 	
VAJDA PÉTER	UTCA	 	 	
VERES PÉTER	UTCA	 	 	
BARÁTSÁG	UTCA	 	 	
HALIMBAI	ÚT	 	 	
ISKOLA	UTCA	 	 	
KILÁTÓ	UTCA	 	 	
KODÁLY ZOLTÁN	UTCA	 	 	
MÁLNÁS	UTCA	 	 	
MESTER	UTCA	 	 	
PADRAGI	ÚT	174	páros házszámok	
PADRAGI	ÚT	207	207 folymatos házszámok	
PADRAGI	ÚT	223	páratlan házszámok	
TAVASZ	UTCA	 	 	
VIRÁGOS	UTCA	 	 	
VOLÁN	UTCA	 	 	
ZÖLDLIGET	UTCA	 	 	
VÖRÖSTELEKI	UTCA	 	 	

3. függelék a 31/2019.(X.24.) önkormányzati rendelethez

Ajka város Önkormányzata alaptevékenységének kormányzati funkciók szerinti besorolása:

011130	Önkormányzatok és önkormányzati hivatalok jogalkotó és általános igazgatási tevékenysége
011140	Országos és helyi nemzetiségi önkormányzatok igazgatási tevékenysége
011210	Az államháztartás igazgatása, ellenőrzése
011220	Adó-, vám- és jövedéki igazgatás
013320	Köztemető-fenntartás és – működtetés
013330	Pályázat- és támogatáskezelés, ellenőrzés
013350	Az önkormányzati vagyonnal való gazdálkodással kapcsolatos feladatok
013360	Más szerv részére végzett pénzügyi-gazdálkodási, üzemeltetési, egyéb szolgáltatások 
013390	Egyéb kiegészítő szolgáltatások 
016010	Országgyűlési, önkormányzati és európai parlamenti képviselő választásokhoz kapcsolódó tevékenységek 
016020	Országos és helyi népszavazással kapcsolatos tevékenységek 
022010	Polgári honvédelem ágazati feladatai, a lakosság felkészítése
031030	Közterület rendjének fenntartása
031060	Bűnmegelőzés
032020	Tűz- és katasztrófavédelmi tevékenységek 
041231	Rövid időtartamú közfoglalkoztatás
041233	Hosszabb időtartamú közfoglalkoztatás
041236	Országos közfoglalkoztatási program
042180	Állat-egészségügy
045120	Út, autópálya építése
045130	Híd, alagút építése
045160	Közutak, hidak, alagutak üzemeltetése, fenntartása
051020	Nem veszélyes (települési) hulladék összetevőinek válogatása, elkülönített begyűjtése, szállítása, átrakása
051030	Nem veszélyes (települési) hulladék vegyes (ömlesztett) begyűjtése, szállítása átrakása
052020	Szennyvíz gyűjtése, tisztítása, elhelyezése
052080	Szennyvízcsatorna építése, fenntartása, üzemeltetése
061020	Lakóépület építése
063020	Víztermelés, -kezelés, -ellátás
063080	Vízellátással kapcsolatos közmű építése, fenntartása, üzemeltetése
064010	Közvilágítás
066010	Zöldterület-kezelés
066020	Város-, községgazdálkodási egyéb szolgáltatások 
072111	Háziorvosi alapellátás
073110	Fekvőbetegek aktív ellátása általános kórházakban
081010	Sportügyek igazgatása
081030	Sportlétesítmények, edzőtáborok működtetése és fejlesztése
081045	Szabadidősport- (rekreációs sport-) tevékenység és támogatása
081061	Szabadidős park, fürdő és strandszolgáltatás
081071	Üdülői szálláshely-szolgáltatás és étkeztetés
082064	Múzeumi közművelődési, közönségkapcsolati tevékenység
082091	Közművelődés – közösségi és társadalmi részvétel fejlesztése
082092	Közművelődés – hagyományos közösségi kulturális értékek gondozása
083030	Egyéb kiadói tevékenység
091110	Óvodai nevelés, ellátás szakmai feladatai
091140		Óvodai nevelés, ellátás működtetési feladatai
091212	Sajátos nevelési igényű tanulók nappali rendszerű nevelésének, oktatásának szakmai feladatai 1-4. évfolyamon
091220	Köznevelési intézmény 1-4. évfolyamán tanulók nevelésével, oktatásával összefüggő működtetési feladatok 
092112	Sajátos nevelési igényű tanulók nappali rendszerű nevelésének, oktatásának szakmai feladatai 5-8. évfolyamon
092120	Köznevelési intézmény 5-8. évfolyamán tanulók nevelésével, oktatásával összefüggő működtetési feladatok 
092260	Gimnázium és szakképző iskola tanulóinak közismereti és szakmai elméleti oktatásával összefüggő működtetési feladatok 
098010	Oktatás igazgatása
104030	Gyermekek napközbeni ellátása
106020	Lakásfenntartással, lakhatással összefüggő ellátások
107013	Hajléktalanok átmeneti ellátása

Ajka város Önkormányzata államháztartási szakágazat rend szerinti besorolása:

841105	Helyi önkormányzatok és társulások igazgatási tevékenysége

4. függelék a 31/2019.(X.24.) önkormányzati rendelethez

Formanyomtatvány a módosító indítvány benyújtásához

Módosító indítvánnyal érintett előterjesztés címe:		
Módosító indítvány benyújtója/benyújtói		
Módosító indítvány szövege (határozati javaslatba, rendelettervezetbe illeszthető módon)	
	
Módosító indítványt benyújtó(k) aláírása:		
Módosító indítvány átvételének időpontja:		
Módosító indítvány átvételére jogosult aláírása:		
Törvényességi vizsgálatot végző aláírása:		
Jegyző tölti ki!

A módosító indítványt az előterjesztő befogadta/nem fogadta be.
A módosító indítványt a képviselő-testület elfogadta/nem fogadta el.	

5. függelék a 31/2019.(X.24.) önkormányzati rendelethez

NYILATKOZAT

Alulírott………………………………………………………………………………..(név)

…………………………………………………………………………..(lakcím) sz. alatti lakos

kérem*	nem kérem,*

hogy ajka város Önkormányzata Képviselő-testülete/ Ajka város Önkormányzata Képviselő-testületének………………………………………………………Bizottsága a személyemet érintő

……………………………………………………………………………………………ügyet zárt ülésen tárgyalja.

Fenti nyilatkozatomat a nyilvános és zárt ülés fogalmi meghatározásának ismeretében tettem meg.

Ajka, 2.....év…..hó….nap

				……………………………………

					         aláírás

*megfelelő rész aláhúzandó

6. függelék a 31/2019.(X.24.) önkormányzati rendelethez

A képviselő-testület ülésnapja

A képviselő-testület rendes ülésnapja:              péntek

Az üléskezdés időpontja: 	9.00 óra

Rendkívüli ülés kezdési időpontja:	a meghívóban vagy szóbeli értesítésben meghatározott időpont.

7. függelék a 31/2018.(XII.15.) önkormányzati rendelethez

SZAVAZÁSI ÍV
a név szerinti szavazás eredményeinek megállapításához

Készült: ................................................... -i képviselő-testületi ülésen

Szavazás tárgya: ...................................................................................................................

A szavazás megoszlása:				A képviselő szavazta:
igen		nem		tartózkodás

1.	/ 	Dr. Balikó Gergely Péter	..............	..............	..............
2.	/ 	Baráth Gábor	..............	..............	..............
3.	/ 	Bujtor Balázs	..............	..............	..............
4.	/ 	Dorner László	………...	………..	……….
5./     Fülöp Zoltán	…...........	…...........	…...........
6./ 	Gerencsér Hilda	…...........	…...........	…...........
7./     Dr. Horváth József	…...........	…...........	…...........
8./     Johanidesz Sándor 				..............	..............	..............
9./	Pad Ferenc	..............	..............	..............	
10./	Pákai Péter	…...........	…...........	……….
11./ 	Pék Attila	..............	..............          ………..
12./    Puskás Károly	…...........	…...........	…...........
13./     Ráczné Németh Csilla	..............	..............	..............
14./    Rieder András	..............	..............	..............
15./ 	Schwartz Béla	..............	..............	..............

Ajka, 20....... . ...................... hó ............. nap

	...................................................			...................................................
ülést levezető elnök				   j e g y z ő

8. függelék a 31/2019.(X.24.) önkormányzati rendelethez

      J E G Y Z Ő K Ö N Y V	

Készült: .............................................- án Ajka, Szabadság tér 12. sz. alatti Városházán az 		önkormányzati képviselő-testület .............................. ülésén tartott titkos szavazásról.

Jelen vannak:	........................................... bizottság elnöke
		...........................................
		........................................... tagjai

Szavazás tárgya: 	............................................................................................................

Szavazás eredménye:  .......................

- képviselők száma: 		.............................
- az urnában lévő szavazólapok száma: 	.............................
- az érvényes szavazólapok száma: 	.............................
- az érvénytelen szavazólapok száma: 	.............................

Jelölt neve: 		Jelöltekre leadott szavazólapok száma:

................................................	....................................
................................................	....................................
................................................	....................................

Szavazás eredményének megállapítása:

.....................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................

...................................
bizottság elnöke

	...................................            				....................................
	      bizottság tagja                           				       bizottság tagja 

9. függelék a 31/2019.(X.24.) önkormányzati rendelethez

Pártok, civil szervezetek, amelyektől a polgármester
a képviselő-testület munkatervéhez javaslatot kér

Pártok 

Magyar Szocialista Párt Helyi Szervezete
FIDESZ Magyar Polgári Párt Helyi Szervezete
Kereszténydemokrata Néppárt Helyi Szervezete

Civil szervezetek

Városszépítő Egyesület
Időskorúak Tanácskozó Testülete
Civil Szervezetek Szövetsége

10. függelék a 31/2019.(X.24.) önkormányzati rendelethez

AJKAI KÖZÖS ÖNKORMÁNYZATI HIVATALÁNAK
MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA

I.
Általános rendelkezések
1.	Ajkai Közös Önkormányzati Hivatal (továbbiakban: Hivatal) megnevezése, címe:
Ajkai Közös Önkormányzati Hivatal
 8400 Ajka, Szabadság tér 12.
2.	A Hivatal az alapító okiratában meghatározott körben önálló jogi személy.
3.	A Hivatal ellátja a települési önkormányzat, a helyi nemzetiségi önkormányzat működésével, valamint az államigazgatási ügyek döntés-előkészítésével, végrehajtásával kapcsolatos feladatokat.     
4.	A jogi személyként működő, egységes Hivatal a képviselő-testület által az önkormányzat Szervezeti és Működési Szabályzatában meghatározott belső munkaszervezeti egységekre tagozódik. A szervezeti egységek vezetői önálló önkormányzati vagy államigazgatási feladat- és hatáskörrel nem rendelkeznek.
5.	A polgármester a képviselő-testület döntései szerint és saját önkormányzati jogkörében irányítja a Hivatalt.
	A Hivatalt a jegyző vezeti.
6.	A közös önkormányzati hivatalt Ajka város Önkormányzatának Képviselő-testülete a 199/2012.(XII.19.) Kt. határozatával, Halimba Község Önkormányzatának Képviselő-testülete a 135/2012.(XII.19.) Ö. határozatával, Öcs Község Önkormányzatának Képviselő-testülete a 62/2012.(XII.19.) Ö. határozatával elfogadott Alapító Okirattal alapította.

7.  A közös önkormányzati hivatal működésére vonatkozó legfontosabb szabályokat a közös önkormányzati hivatal létrehozására és fenntartására vonatkozó megállapodás tartalmazza melyet Ajka város Önkormányzatának Képviselő-testülete a 161/2012.(XI.30.) Kt. határozatával, Halimba Község Önkormányzatának Képviselő-testülete a 114/2012.(XI.29.) Ö. határozatával, Öcs Község Önkormányzatának Képviselő-testülete az 54/2012.(XI.29.) Ö. határozatával fogadott el. 
8.  A közös Hivatalt A közös hivatalt létrehozó megállapodást felmondó, illetve módosítását elfogadó képviselő-testületi határozatok:
148/2019.(XII.2.) Kt. határozat (Halimba)
63/2019.(XII.11.) Kt. határozat (Öcs)
306/2019. (XII.12.) Kt. határozat (Ajka)

II.
A Hivatal általános feladatai
A Hivatal elősegíti a képviselő-testület, a nemzetiségi önkormányzat, a bizottságok, a polgármester (az alpolgármester), a jegyző munkájának eredményességét.
A Hivatal döntés-előkészítő, szervező, végrehajtó, ellenőrző, és szolgáltató tevékenységet folytat a település lakossága érdekében.
1.	A képviselő-testület, a bizottságok működésével összefüggő feladatok:
	A Hivatal köztisztviselői szakmailag előkészítik a testületi (képviselő-testület, nemzetiségi önkormányzat, bizottságok) előterjesztéseket, határozati javaslatokat, önkormányzati rendelet-tervezeteket.
	A Hivatal köztisztviselői gondoskodnak a testületi határozatok végrehajtásáról, a végrehajtás szervezéséről.
	A Hivatal köztisztviselői ellátják a testületi munkával kapcsolatos ügyviteli és adminisztrációs feladatokat.
•	A Hivatal köztisztviselői segítik a képviselők munkáját, jogaik gyakorlását és kötelezettségeik teljesítését.
2. A Hivatal köztisztviselői döntésre előkészítik a polgármester és a jegyző hatósági, önkormányzati és vezetői feladatai ellátásához szükséges ügyeket, szervezik azok végrehajtását.    
3.  A köztisztviselők köztisztviselőhöz méltó módon kiszolgálják az ügyfeleket.
4. A Hivatal köztisztviselői ellátják az önkormányzat intézményei, gazdasági társaságai, működésével, irányításával, vezetésével kapcsolatos ügyek, társasági tagsági ügyek, döntés-előkészítési, végrehajtás szervezési feladatait.

III.
A Hivatal belső szervezeti egységei 
 és főbb feladataik

	A Hivatal belső szervezeti egységeinek elnevezését Ajka város Önkormányzatának Szervezeti és Működési Szabályzatának 7. melléklete tartalmazza.
     
Az irodák feladata általában:

1.Önkormányzati Iroda
1.1. 	Ellátja a képviselő-testületek (Ajka, Öcs), a nemzetiségi önkormányzat, a bizottságok, a képviselők, az önkormányzatok tisztségviselői (polgármester, alpolgármester, jegyző, aljegyző) munkájához kapcsolódó szervezési, ügyviteli, jogi és információs tevékenységet, ügyirat-kezelési és iratvédelmi feladatokat, és gondoskodik a polgármester és a jegyző melletti titkárnői (ügyviteli) feladatok ellátásáról.	
1.2.	Az iroda előkészíti a közművelődési, köznevelési, művészeti és tudományos, valamint sportfeladatokkal kapcsolatos döntéseket és gondoskodik azok végrehajtásáról. Segíti az önkormányzat által fenntartott nevelési közművelődési intézmények szakmai, gazdasági tevékenységét. E feladatkörében az iroda látja el az önkormányzati óvoda, a Nagy László Városi Könyvtár és Szabadidő Központ, gyermektábor felügyeletével, irányításával kapcsolatos fenntartói, döntés-előkészítési és végrehajtási, valamint szervezési feladatokat. Részt vesz az intézményvezetőket érintő személyi ügyek szakmai előkészítésében, gondoskodik a döntések végrehajtásáról. Véleményezi a fentiekben felsorolt intézmények munkaterveit, szervezeti és működési szabályzatát. Gondoskodik az ágazati jogszabályok intézményeknél történő végrehajtásáról. Rendszeresen kapcsolatot tart az intézményvezetőkkel, érdekképviseletekkel.	Előkészíti az arany-, a gyémánt- és vasoklevelek és az önkormányzati kitüntetések adományozását.		
1.3.	Közreműködik az intézményeket érintő költségvetési ellenőrzések végrehajtásában, lefolytatásában.	Szakmailag véleményezi az intézmények pót-előirányzati kérelmét és egyéb, a fenntartóhoz benyújtott intézményi igényeket (szakmai és gazdasági fejlesztési elképzelések).
1.4.		Javaslatokat dolgoz ki az intézmények közötti ellátási aránytalanságok megszüntetésére. Javaslatokat tesz az intézményi vagyon működtetésére (fejlesztések, beruházások, létesítmények funkciójának megváltoztatása, megszüntetése), e téren együttműködik a feladat ellátásáért elsősorban felelős irodával. Az iroda feladata a belső szervezeti egységek számára a szervezési segítségnyújtás is.
1.5.	Állami feladatként szervezi a választások és országos népszavazások lebonyolítását, illetve önkormányzati feladatként a helyi népszavazás és népi kezdeményezés körébe tartozó feladatok szakszerű megvalósítását.
1.6.	Nyilvántartást vezet a képviselő-testületi, helyi nemzetiségi önkormányzati, bizottsági napirendekről, határozatokról.
1.7.	Törvényességi szempontból ellenőrzi a képviselő-testület, a helyi nemzetiségi önkormányzat, a bizottságok elé kerülő előterjesztéseket.
 1.8.	Gondoskodik a hivatal működéséhez szükséges folyóiratok, közlönyök, szakirodalom, irodaszer beszerzéséről.
1.9.	Részt vesz a helyi rendeletek előkészítésében.
1.10.   Kapcsolatot tart a civil szervezetekkel
1.11.		Részt vesz a kitüntetések ünnepélyes keretek között történő átadásának megszervezésében.
1.17.	Az iroda nyilvántartást vezet a szigorú számadású nyomtatványokról.
1.18.	Ellátja az esélyegyenlőség biztosításával összefüggő adminisztratív és koordinációs feladatokat.
1.19. Az iroda feladata a honvédelmi és polgári védelmi ügyek döntés-előkészítése és végrehajtásának szervezése, kapcsolattartás a helyi katasztrófavédelmi kirendeltséggel.
1.20.   Ellátja az Ajka Városért Alapítvány működéséhez kapcsolódó adminisztratív feladatokat.
1.21.   Biztosítja a hivatal és az önkormányzat működésének informatikai hátterét.
1.22. 	Központi iktatáshoz kapcsolódó feladatok ellátása.
1.23.	Testvérvárosi kapcsolatok szervezésében koordinációs tevékenység ellátása.

2.	Szociális és Igazgatási Iroda

2.1. 	Az iroda feladata az önkormányzati hatáskörbe utalt szociális és gyermekjóléti feladatok körében a döntés előkészítése és a végrehajtás, utalás szervezése. Vezeti az ezekkel kapcsolatos nyilvántartásokat, adatot szolgáltat.

2.2. Előkészíti az egészségügyi alapellátással kapcsolatos döntéseket, szerződéseket. Kapcsolatot tart a háziorvosokkal, népegészségüggyel, az egészségbiztosítási alap kezelőjével. Intézkedik az ellátás biztosításáról betöltetlen praxis esetén.

2.3. Döntésre előkészíti a Népjóléti Bizottság elé terjesztendő kérelmeket, fellebbezéseket, a szociális és egyéb önkormányzati bérlakásokkal kapcsolatos kérelmeket, pályázatokat, az önkormányzat által nyújtandó lakásvásárlási- és építési támogatások iránti kérelmeket. Vezeti, és évente felülvizsgálja a szociális lakásra várók nyilvántartását. Kapcsolatot tart az Ajkait Kft-vel.

2.4.	Fenntartói feladatkörben ellenőrzi az önkormányzati szociális- és gyermekjóléti intézmények szakmai munkáját. 

2.5. Szervezi az önkormányzat által biztosított közfoglalkoztatási programot, ellátja a munkáltatói feladatokat (szerződéskötés a munkavállalókkal, munkavédelem szervezése, bérszámfejtés, szabadság nyilvántartás, fizetési jegyzék előkészítése, nyilvántartás vezetése). Előkészíti az állami foglalkoztatási szervhez benyújtandó pályázatokat, elszámolást készít. Intézkedik a munkaeszközök, munkaruha beszerzéséről. 

2.6.	Felveszi az ajkai lakóhelyű elhunytak hagyatéki leltárát, melynek keretében megkeresést küld az adó-és értékbizonyítvány elkészítése céljából, valamint vagyonleltárt készít.

2.7. Vezeti a helyi személyadat- és lakcímnyilvántartást.

2.8. Ellátja az anyakönyvi igazgatással összefüggő önkormányzati feladatokat. Megszervezi az állampolgárság megszerzését követő eskütételt, közreműködik a családi rendezvényeken (házasságkötés, jubileumi házasságkötés, névadó). Döntésre előkészíti a hivatali munkaidőn és hivatali helyiségen kívüli házasságkötésekkel kapcsolatos kérelmeket, vezeti az elektronikus anyakönyvet.

2.9. Ellátja a kereskedelmi igazgatás körében a jegyző hatáskörébe utalt feladatokat, ezekről értesíti a jogszabályban meghatározott szakhatóságokat, vezeti a nyilvántartásokat, ellenőrzést végez. Adatot szolgáltat a KSH részére.

2.10.Lefolytatja a zenés-táncos rendezvények tartásával kapcsolatos engedélyezési eljárást, döntésre előkészíti, helyszíni szemlét tart.

2.11. Általános igazgatási ügyeken belül kérelemre hatósági bizonyítványt, igazolást állít ki, vezeti a méhészeti nyilvántartást.

2.12. Ellátja a birtokvédelemmel kapcsolatosan a jegyző hatáskörébe utalt ügyek intézését, helyszíni szemlét, tárgyalást tart, előkészti a döntést.

2.13. Kezeli a termőföld haszonbérletére és adásvételére vonatkozó ajánlatokat, gondoskodik a közszemlére tételről, igazolást állít ki. Véleményezésre és döntésre megküldi a kormányhivatalnak.

2.14. Gondoskodik a talált tárgyak átvételéről, megőrzéséről, kiadásáról.

2.15. Folyamatosan kapcsolatot tart a Hivatal valamennyi munkaszervezetével, az önkormányzati intézményekkel, kormányhivatallal.

2.16. Az intézményi fejlesztési, felújítási ügyekben együttműködik a feladat tárgya szerint érintett irodával, képviseli az ágazati szakmai szempontokat, szükség szerint intézkedést kezdeményez (felújítás, fejlesztés, intézményi létesítmény más célú hasznosítása stb.)

3.	Építési és Városgazdálkodási Iroda
3.1.	A településfejlesztési és területrendezési feladatok körében előkészíti a testületi döntéseket, szervezi végrehajtásukat.
3.2.	Ellátja a polgármester és a jegyző hatáskörébe utalt építési igazgatási, valamint környezetvédelmi feladatok döntés-előkészítését, végrehajtását.
3.3.	Gondoskodik a műszaki és közműnyilvántartások vezetéséről.
3.4.	Az építési engedély kiadása előtt kialakítja szakmai álláspontját arról, hogy városépítészeti szempontok alapján engedélyezhető-e az építkezés. Szükség esetén (a városképet jelentősen megváltoztató létesítmények) köteles külső szakértőt igénybe venni, a területi főépítész szakmai véleményét kikérni.
3.5.	Feladata az önkormányzati közszolgáltatási ügyek tárgyi feltételeinek biztosítása, fejlesztéseket szolgáló döntés-előkészítés, közreműködés a tervezésben, az önkormányzati beruházások és felújítások pénzügyi előkészítése és bonyolítása, az önkormányzati intézmények állóeszköz gazdálkodási tevékenységének segítése, összehangolása.
3.6.	Napi munkakapcsolatot tart a városi főépítésszel és a civil szervezetek közül a Városszépítő Egyesülettel.
3.7.	Az önkormányzat kommunális vízgazdálkodási és közlekedési feladatkörébe tartozó döntések előkészítése és végrehajtásuk szervezése, temetőfenntartás, vízrendezés és csapadékvíz elvezetés, csatornázás, közutak és közterületek (zöldterületek) kezelése, településtisztasági szolgáltatások, vízgazdálkodás és energiaellátás.
3.8.	Az iroda gondoskodik a vagyonkataszterre vonatkozó szabályok szerint az önkormányzati vagyon nyilvántartásáról. E feladatkörében napi munkakapcsolatot tart a számviteli nyilvántartásokat vezető Pénzügyi Irodával.
3.9.	Javaslatokat dolgoz ki az önkormányzat vagyonának hasznosítására, működtetésére.
3.10.	Feltárja az önkormányzat vállalkozási, vállalkozást segítő lehetőségeit.
3.11.	Ellátja az önkormányzati bérlemények (a képviselő-testület döntése szerinti ingatlanok) bérbeadásának előkészítését, gondoskodik a bérleti szerződések megkötéséről, a nem lakás célú bérbeadott helyiségeknél a szükséges felújítások elvégzéséről, szükség esetén bírósági eljárás kezdeményezéséről a bérleti díj hátralékosokkal szemben. Az Ajkai/t Kft., az AVAR, az AVÉP és a PRIMER Kft működését érintően gondoskodik a döntés-előkészítésről, végrehajtás szervezéséről, a tulajdonost megillető jogosítványok körében.
3.12.	Gondoskodik a társasági tagsági jogosítványok gazdasági törvény szerinti gyakorlásáról az előkészítés és a végrehajtás szintjén.
3.13.	A településfejlesztési, rendezési tervek előkészítése és végrehajtása során együttműködik a tárgy szerint illetékes irodával.
3.14.	Az iroda feladatkörébe tartozik a közterületek rendjének és tisztaságának védelme, 	ellenőrzése a 	közterület-felügyeletről és a szabálysértéseket tartalmazó jogszabályok 	rendelkezései szerint.
3.15.		Gondoskodik a vagyonbiztosításhoz kapcsolódó feladatok ellátásáról.
3.16.	Felügyeli a Városháza karbantartásával kapcsolatos ügyek intézését.
3.17.	Ellátja a Hivatal tulajdonában lévő gépkocsik üzemeltetésével kapcsolatos feladatokat.
3.18.  Közterületek rendjének és tisztaságának védelme, ellenőrzése, közterület-felügyeleti feladatok ellátása.

4.  	Pénzügyi Iroda
4.1.	Az iroda feladata a képviselő-testületek, a polgármesterek és a jegyző gazdálkodási és pénzügyi feladatkörében a döntés-előkészítés és a végrehajtás szervezése.
4.2.	Az iroda ellátja a költségvetési tervezési, számviteli, pénzellátási, pénzügyi információs feladatokat, koordinálja az önkormányzati intézmények gazdálkodását
4.3.	Ellátja a tárgyi eszközök leltározásával, selejtezésével kapcsolatos feladatokat.

5. Adóügyi Iroda

5.1. 	Döntésre előkészíti a jegyző hatáskörébe tartozó adóigazgatási ügyeket, gondoskodik a végrehajtás szervezéséről.
5.2. 		Elkészíti a helyi adókra vonatkozó szabályozás tervezetét.
5.3.	Adó-és értékbizonyítvány kiállítása,
5.4.	Mindazon adóigazgatási feladatok ellátása, melyet jogszabály az önkormányzati adóhatóság feladatkörébe utal.

6. Stratégiai és fejlesztési referens
6.1.	Pályázatfigyelési feladatok ellátása és fejlesztési pályázatok elkészítése.
6.2.	Kapcsolattartás a térségben működő állami szakértői hálózattal.

7.Belső ellenőr
7.1.	Független, tárgyilagos bizonyosságot adó és tanácsadó tevékenység ellátása, a Hivatal működésének fejlesztése és eredményességének növelése érdekében.
7.2.	A jogszabályoknak és belső szabályoknak való megfelelést, valamint a gazdaságosságot, hatékonyságot és eredményességet vizsgálva megállapításokat és ajánlásokat fogalmaz meg a költségvetési szerv vezetője részére.
IV.
Tisztségviselők
1.	Polgármester

1.1.   	A polgármester Ajka város Önkormányzatának vezetője, képviseli az önkormányzatot.  A polgármester biztosítja az Önkormányzat demokratikus működését, a széleskörű nyilvánosságot, a települési érdekek érvényesülését.
1.2	A polgármester gondoskodik az önkormányzat szerveinek hatékony működéséről, segíti a képviselők munkáját, összehangolja a képviselők, a nemzetiségi önkormányzat és a települési önkormányzat, továbbá a képviselő-testület és a bizottságok, a tanácsnokok tevékenységét. Együttműködik az állami, társadalmi és gazdálkodó szervezetekkel, érdekképviseletekkel, önszerveződő közösségekkel. Szervező munkával elősegíti, hogy a felsorolt szervezetek a települési önkormányzat munkájába bekapcsolódhassanak, hozzájuk a szükséges információk eljussanak.
1.3.	A polgármester a képviselő-testület döntései szerint és saját önkormányzati jogkörében irányítja a hivatalt. A polgármestert fenti feladatai ellátásában a vezető köztisztviselők (jegyző, aljegyző, irodavezetők) segítik. 
A polgármester mellett törzskar működik. Feladata az önkormányzati ügyek körében a legkedvezőbb szakmai álláspont kialakítása, az információ áramlás biztosítása a polgármester, a törzskar és az egyéb munkaszervezeti egységek között, továbbá a döntéseket követően a végrehajtás. A törzskar tagjai az alpolgármester, a jegyző, az aljegyző, az irodavezetők, a jogtanácsos.
A polgármester távollétében az alpolgármester helyettesíti. A jegyző feladatai előkészítését is segíti a polgármesteri törzskar. A jegyző a polgármesteri törzskar segítségét a polgármester, az alpolgármester távollétében az önkormányzati ügyek döntés-előkészítésében, végrehajtásuk szervezésében veheti igénybe. 
1.4.	A polgármester meghatározza a Hivatal feladatait az önkormányzat munkájának szervezésében, a döntések előkészítésében és végrehajtásában a jegyzővel egyeztetve, illetve a jegyzőt tájékoztatva.
1.5.		 Dönt a hatáskörébe utalt államigazgatási ügyekben.
1.6.	Javaslatot tesz a hivatal belső szervezeti tagozódására, a munkarendre és az ügyfélfogadási rendre. A jegyzővel egyezteti, hogy milyen ügyekben tartja fenn magának a kiadmányozás jogát, illetve esetenként mikor kívánja azt visszavonni. 
1.7.	 A polgármester - amennyiben szabadság, betegség, vagy egyéb ok miatt akadályoztatva van - a feladatok folyamatos ellátása érdekében az alpolgármester részére megfelelő információkat, utasításokat és felhatalmazásokat köteles adni. A polgármester szabadságát az alpolgármesterrel egyezteti.
1.8.	A polgármester az önkormányzati feladatok hatékony ellátása érdekében hivatali szabályzatokat, hivatali utasításokat, egyéb rendelkezéseket, illetve eseti jellegű utasításokat adhat ki a jegyzővel egyeztetve, illetve kezdeményezheti a fenti utasítások, szabályzatok kiadását a jegyzőnél.

2.	Alpolgármester(ek)
2.1.	A polgármester munkáját az alpolgármester segíti. Az alpolgármester a polgármester irányításával látja el feladatát. A polgármester az alpolgármestert meghatározott feladatok ellátásával megbízhatja. A polgármestertől kapott feladatellátásra szóló megbízás azonban nem járhat a polgármester feladat és hatáskörének csorbításával. Az alpolgármester a konkrét feladatokra szóló megbízása körében önálló döntést csak a polgármester kifejezett felhatalmazása alapján, vele előzetesen egyeztetve, illetve abban az esetben hozhat, ha a polgármestert távolléte esetén teljes jogkörben eljárva helyettesíti. 
2.2.	A polgármester tájékoztatja a jegyzőt arról, hogy az alpolgármesterrel a munkamegosztás tárgyában milyen megállapodást kötött. 	Az alpolgármester a polgármestert távolléte esetén teljes jogkörben eljárva helyettesíti.
2.3.	Az alpolgármester köteles a számára meghatározott feladatokról, illetve a helyettesítés ideje alatt tett intézkedésekről a polgármestert tájékoztatni.
2.4.	Az alpolgármester szabadságát a polgármesterrel köteles egyeztetni.
2.5.	Az alpolgármester utalványozási jogkörét a pénzkezelési szabályzat szerint gyakorolja. Az alpolgármester a munkamegosztásra vonatkozó megállapodás szerint az önkormányzat képviseletének maradéktalan ellátása érdekében a polgármester megbízása alapján képviseli az önkormányzatot más szervezetek előtt, illetve rendezvényeken.
2.6.	Az alpolgármester a polgármester felhatalmazása alapján - utólagos beszámolási kötelezettséggel - az önkormányzat érdekében tárgyalásokat folytathat jogi és természetes személyekkel.
2.7.	Az alpolgármester a polgármester megbízása alapján koordinálja a jegyző egyidejű tájékoztatásával az irodák munkáját a képviselő-testületi előterjesztések kidolgozásával.
2.8.	Az alpolgármester részt vesz a bizottsági üléseken, a polgármesteri törzskar megbeszélésein, az eseti jellegű napi munkamegbeszéléseken. 
2.9.	Az alpolgármester feladatai ellátásához a Hivatal köztisztviselői részére a jegyző útján utasításokat adhat.

3.	Jegyző 
3.1.	A jegyző a Hivatal vezetője, aki szakmailag felelős a hivatal működéséért, az ügyek operatív konkrét megoldásáért, a döntések végrehajtásáért.
3.2.	A jegyző felelős a közérdeknek és a jogszabályoknak megfelelő szakszerű, pártatlan és igazságos, színvonalas ügyintézésért.
3.3.	A jegyző koordinálja és ellenőrzi a hivatal belső szervezeti egységeiben folyó munkát. 
3.4.	Gondoskodik a testületi és bizottsági előterjesztések előkészítéséről, azok törvényességéről.
3.5.	Az egységes jogszabály-értelmezés és alkalmazás érdekében belső utasításokat, kötelező rendelkezéseket adhat a Hivatal belső szervezeti egységei számára. Önkormányzati ügyekre vonatkozóan a belső utasítások, rendelkezések kiadásáról köteles a polgármestert tájékoztatni, illetve szükség szerint vele egyeztetni. 
3.6.	A jegyző részt vesz a tisztségviselők munkamegbeszélésein, segíti a polgármesteri törzskar működését, szükség szerint irodavezetői, apparátusi értekezleteket tart.
3.7.	Folyamatosan tájékoztatja a polgármestereket, az alpolgármestert a Hivatal munkájáról, az ügyintézésről, az önkormányzatot érintő jogszabályokról, jogszabályváltozásokról. 

4.	Aljegyző

A jegyző munkáját kinevezett aljegyző segíti. A jegyzőt távolléte esetén teljes jogkörben eljárva az aljegyző helyettesíti. A jegyző az aljegyzőnek feladatokat adhat. A jegyző és az aljegyző közötti munkamegosztásról a jegyző köteles a polgármestert tájékoztatni. A jegyző szabadsága esetén köteles az aljegyzőt a folyamatban lévő ügyekről tájékoztatni, azok ellátásához szükséges információkat, útmutatásokat megadni. Az aljegyző a helyettesítési jogkörében tett intézkedésekről ugyancsak köteles a jegyzőt tájékoztatni. A jegyző és az aljegyző köteles a szabadságokat egyeztetni. Az aljegyző köteles a jegyzőt a jegyzőtől kapott feladatok ellátásáról, a tett intézkedésekről tájékoztatni.

4.1.	Közreműködik az önkormányzati rendeletek előzetes normakontrolljában.
4.2.	Döntésre előkészíti a személyi ügyeket, önállóan, illetve az érintett irodák bevonásával gondoskodik a döntések végrehajtásáról. Vezeti a személyügyi nyilvántartásokat, vezeti a szabadságok, tanulmányi szabadságok nyilvántartását.
4.3.	Elkészíti, és évente aktualizálja a Hivatal oktatási tervét, szervezi a továbbképzéseket és a kiküldetések bonyolítását.
4.4.	Önkormányzati tulajdonú Kft ügyvezetőit, az önkormányzati intézmények vezetőit érintő személyi nyilvántartásokat kezeli, a rájuk vonatkozó személyi ügyek döntés-előkészítését az intézmény szakmai irányítását ellátó irodával közösen szervezi.
4.5.	Ellenőrzi a munkaidő betartását, a szabadságok igénybevételének nyilvántartását, a tanulmányi szerződések teljesítését.
4.6.      Gondoskodik a Hivatal tűz- és munkavédelmi feladataival kapcsolatos szabályzatok karbantartásáról.
4.8. 	A Hivatal szervezeti egységei közötti koordináció biztosítása.
4.9.	Ellátja a társasházak törvényességi felügyeletéhez kapcsolódó feladatokat.
4.10.	Szakirodák bevonásával elkészíti az intézmények alapító okiratait.
4.11.  Gondoskodik a hivatal köztisztviselők vagyonnyilatkozat-tételéhez kapcsolódó feladatok ellátásáról. 

V.
Az irodavezetők, referensek feladatai

1.	Az irodavezetők általános feladatai
A Hivatal belső szervezeti egységei élén álló irodavezetők felelnek az irodához tartozó feladatok színvonalas szakmai ellátásáért, a törvényesség megtartásáért, a többi munkaszervezeti egység feladatkörét érintő ügyekben az egyeztetésért, az önkormányzat érdekei érvényesítéséért.

2.	Az irodavezetők sajátos feladatai
2.1.	A képviselő-testület működésével összefüggő feladatok:
a)	Az irodavezető tanácskozási joggal részt vesz a képviselő-testület ülésén;
b)	Az irodavezető részt vesz a közmeghallgatáson, lakossági fórumokon;
c)	Az irodavezető előterjesztést készít a képviselő-testület ülésére, az iroda feladatkörébe tartozó ügyekben, vagy gondoskodik az előterjesztés elkészítéséről, ellenőrzi az iroda dolgozói által készített előterjesztéseket. E feladatkörében együttműködik a többi iroda vezetőjével;
d)	Az irodavezető szükség esetén önkormányzati rendeletalkotást kezdeményez, rendelet-tervezetet készít, illetve ezek készítésében közreműködik a jegyző rendelkezése szerint;
e)	Részt vesz az önkormányzati költségvetés előkészítésében;
f)	A képviselők kérdéseire, bejelentéseire és interpellációira a testületi ülésen vagy 15 napon belül választ ad, intézkedik, vagy intézkedést kezdeményez; 
g)	Gondoskodik az iroda feladatkörébe tartozó képviselő-testületi határozatok végrehajtásáról;
h)	A végrehajtási határidő lejártát követő három napon belül jelentést ad a feladatkörébe utalt képviselő-testületi határozatok végrehajtásáról a testület tájékoztatása érdekében.

2.2.	A bizottságok működésével kapcsolatos irodavezetői feladatok:
a)	Az irodavezető a bizottságok ülése elé terjeszti azokat az irodai feladatkörbe utalt ügyeket, amelyekben a döntési, véleményalkotási, javaslattételi hatáskört a bizottságok gyakorolják;
b)	Bizottsági ülésre való beterjesztés előtt az irodavezető köteles arról gondoskodni, hogy az Önkormányzati Iroda az előterjesztést törvényességi szempontból ellenőrizze, szükség szerint a jegyző véleményét kikérje;
c)	Köteles az irodavezető gondoskodni arról, hogy a bizottsági ülések jegyzőkönyve határidőre elkészüljön, a jegyzőkönyvet törvényességi vizsgálatra a jegyző időben megkapja;
d)	Az irodavezető a feladatkörébe tartozó ügyeket tárgyaló bizottsági ülésen részt vesz, akadályoztatása esetén köteles szakszerű helyettesítéséről gondoskodni;
e)	Az irodavezető gondoskodik a bizottság elé kerülő előterjesztések írásbeli előkészítéséről, a bizottsági döntések végrehajtásáról;
f)	Tájékoztatja a bizottságot a működését érintő jogszabályokról, eseményekről;
g)	Ellátja a bizottsági működést segítő titkári feladatokat vagy a jegyzővel egyeztetve kijelöli az iroda köztisztviselői közül azt a személyt, akit a titkári feladatok ellátásával meg kíván bízni. Ez utóbbi esetben a titkári feladatokra szóló megbízatásnak az irodavezetővel való kapcsolattartás, tájékoztatás rendjét is tartalmazni kell. A titkári teendők ellátására a Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatában 8. mellékletében foglaltak az irányadók.

2.3.	A polgármester és a jegyző közigazgatási tevékenységével kapcsolatos irodavezetői feladatok:
a)	Az irodavezető az iroda feladatkörében előkészíti a polgármester illetve a jegyző döntési hatáskörébe utalt közigazgatási ügyeket;
b)	Az ügyintézői tevékenységéről igény szerint tájékoztatja a polgármestert, a jegyzőt, egyedi ügyek eldöntéséhez esetenként adott útmutatások szerint köteles eljárni;

2.4.	Az irodavezető gazdálkodói feladatköre:
a)	Az irodavezető a pénzgazdálkodási szabályzat rendelkezései szerint jogosult a Hivatal illetve az önkormányzat költségvetésében meghatározott előirányzatokkal kapcsolatos gazdálkodói jogosítványai gyakorlására.
b)	Az irodavezető felelősséggel tartozik a képviselő-testület, illetve a polgármester irányában a gazdálkodás szabályszerűségéért, ésszerűségéért és hatékonyságáért.
c)	Az irodavezető gazdálkodási feladatai ellátása során a költségvetésben biztosított előirányzatokat nem módosíthatja, és nem lépheti túl. Az irodavezető javaslatot tehet az előirányzatok módosítására, illetve köteles szükség szerint az előirányzatok módosítását kezdeményezni a polgármesternél.
d)	A polgármester felhatalmazása alapján az irodavezetők gazdálkodnak a feladatuk ellátását szolgáló költségvetési előirányzatokkal a pénzgazdálkodási szabályzat keretei között. Az előirányzatok tervezése, azok felhasználása tekintetében az irodavezetők felelősséggel tartoznak.

2.5.	Az irodavezetők vezetői és munkaszervezési feladatai:
a)	Az irodavezető gondoskodik az iroda folyamatos működésének feltételeiről, ennek érdekében javaslatokat dolgoz ki és intézkedéseket kezdeményez.
b)	Az irodavezető kialakítja az irodán belüli feladat és munkamegosztást, működési rendet, elkészíti a munkakörök leírását és azokat bemutatja a jegyzőnek. A munkakörök kialakítását szükség szerint a jegyzővel egyeztet.		
	A munkakörök jegyzékét az ügyrend 11. sz. melléklete tartalmazza.
c)	Figyelemmel kíséri az iroda feladatkörét érintő jogszabályokat, és gondoskodik arról, hogy az iroda munkatársai a hatályos joganyagot naprakészen megismerjék és alkalmazzák.
d)	Megszervezi az iroda munkáját, szakmai irányításával biztosítja a tevékenység szakszerűségét és jogszerűségét, számon kéri a feladatok végrehajtását, szükség szerint ellenőrzi a végrehajtást és	összehangolja az irodán belüli munkaszervezeti egységek munkáját;
e)	Képviseli az irodát az önkormányzati és más szervek előtt, valamint a hivatali értekezleteken beszámol az iroda működéséről a polgármester és a jegyző igénye szerint;
f)	Kapcsolatot tart az önkormányzati és nem önkormányzati szervezetekkel a feladatkörébe tartozó ügyek intézése során, és e szervezetekkel együttműködik, szükség szerint polgármesteri, jegyzői kapcsolatfelvételt kezdeményez;
g)	Együttműködik a hivatal irodavezetőivel az összefüggő feladatok összehangolt végrehajtása, valamint a kölcsönös információadás érdekében. Amennyiben az együttműködés tekintetében az irodavezetőt mulasztás terheli, ezért felelősséggel tartozik;
h)	Gondoskodik az irodán belüli hivatali munkarend betartásáról, különös tekintettel az ügyfélfogadás folyamatosságára és szakszerűségének biztosítására. Az iroda köztisztviselői hivatali és magáncélból csak az irodavezető engedélyével hagyhatják el a munkahelyet;
i)	Köteles a szabadságok igénybevételét az irodavezető megtervezni, és gondoskodni a szabadságok nyilvántartásáról, kiadásáról. Köteles az irodavezető a személyzeti referenssel együttműködve a túlmunka elrendelést és a szabadidő megváltást nyilvántartani;
j)	Az irodavezető javaslatot tesz a beosztott dolgozók jutalmazására, minősítésére, továbbtanulására, szakmai tanfolyamon való részvételére;
k)	Az irodavezető az iroda munkatársait érintő egyéb munkáltatói jogkörbe tartozó ügyekben is javaslatot tehet. Így különösen: a tanulmányi szerződés kötésére és a szerződésszegés következményeinek érvényesítésére, a köztisztviselő bérezésére és jutalmazására, főálláson kívüli munkavégzés engedélyezésére vagy annak megvonására, fizetés nélküli szabadság engedélyezésére, fegyelmi és anyagi felelősség érvényesítésére;
l)	Az irodavezető az iroda köztisztviselőit rendkívüli és kampányfeladatok végrehajtása érdekében túlmunkára kötelezheti;
m)	Az irodavezető köteles a képviselőket, ideértve a nemzetiségi önkormányzat képviselőit is, munkaidőben, soron kívül fogadni, képviselői munkáját segíteni;
n)	Az irodavezető munkahelyét magán és hivatali célból csak akkor hagyhatja el, ha azt a jegyzőnek előzetesen bejelentette;
o)	Az irodavezetőt távolléte esetén a jegyző által, az irodavezető helyettesítésével megbízott személy helyettesíti. Az irodavezető helyettesítésére szóló megbízást a jegyző az irodavezető javaslatára a polgármesterrel egyeztetve adja ki. Nagyobb szervezeti egységeknél az irodavezető kizárólag csoportvezetőt javasolhat a helyettesítésével való megbízásra, kisebb szervezeti egységeknél az irodán belül bárkinek a személyére javaslatot tehet, aki megítélése szerint a helyettesítését szakmai felkészültsége alapján képes szakszerűen ellátni;

3.	Referensek feladatai
A képviselő-testület által az önkormányzat Szervezeti és Működési Szabályzatában jóváhagyott feladatokat önálló munkakörben referensek látják el. A referensek munkáját közvetlenül a jegyző irányítja. A referensek sajátos feladatait munkakörük leírása tartalmazza.

4. Önkormányzati tanácsadó feladatai
A polgármester tevékenységéhez közvetlenül kapcsolódó feladatok ellátása.

VI.
Működési szabályok    
                                                        
1.	A Hivatalt a jegyző, aljegyző illetve az irodavezetők, referensek jogosultak képviselni.
	Bíróság és más hatóság előtt képviseletet külön írásbeli meghatalmazással ügyintéző is elláthat.		
2.	A kiadmányozás rendje:
2.1. A polgármester (alpolgármester) és a jegyző írja alá:
a)	az önkormányzat rendeleteit;
b)	a képviselő-testület jegyzőkönyvét.

2.2. A polgármester írja alá:
a)	a képviselő-testület ülése és ünnepi rendezvényeire szóló meghívót;
b)	a testületeknek készített előterjesztéseket, beszámolókat;
c)	a képviselő-testület, a nemzetiségi önkormányzati testületek, a részönkormányzat testülete és az önkormányzati bizottságok tagjainak önkormányzati ügyben írt leveleket,
d)	főhatóságokhoz, más szervezetekhez az önkormányzat nevében benyújtott pályázatokat, kérelmeket,
e)	külföldre küldendő leveleket;
f)	a polgármestereknek, intézményeknek, vállalatok és gazdasági társaságok vezetőinek  szóló megkereséseket és válaszleveleket, egyéb, az önkormányzat nevében írt vagy az   önkormányzatnak, polgármesternek címzett levelekre adott válaszleveleket;
g)	az önkormányzat nevében kötött szerződéseket és más hasonlóan fontos okmányokat   (pl. alapító okiratok stb.);
h)	az önkormányzat nevében kötött szerződések aláírásánál a pénzkezelési szabályzat   rendelkezései az irányadók;
i)	az önkormányzat nevében a keresetlevelet, vagy (és) önkormányzati ügyekben a jogtanácsos meghatalmazását;
j)	az önkormányzat nevében adott meghatalmazásokat;
k)	a polgármesteri rendelkezéseket, utasításokat, belső határozatokat;
l)	a honosítási, visszahonosítási eskü okmányait;
m)	az önkormányzat jelképei használata tárgyában kiadott engedélyt.

2.3. 	A jegyző írja alá:
a)	a központi és a területi államigazgatási szervekhez benyújtott jelentéseket, a mellérendelt szervekhez küldött jelentéseket;
b)	a jegyző nevére érkezett levelekre adott válaszokat;
c)	az első fokú határozatok elleni jogorvoslat során saját hatáskörben hozott újabb határozatot;
d)	az első fokú hatósági határozatok ellen benyújtott fellebbezések felterjesztését a megyei közigazgatási hivatalhoz;
e)	a testületek részére készített előterjesztéseket, beszámolókat;
f)	az anyakönyvek, iktatókönyvek megnyitását;
g)	a Hivatal nevében adott meghatalmazásokat;

2.4.  Az irodavezető írja alá:
a)	az iroda saját feladatkörének ellátásával kapcsolatos leveleket, megkereséseket, az iroda dolgozóira, munkaszervezésére vonatkozó irodavezetői rendelkezéseket;
b)	a polgármester hatáskörébe (képviselő-testülettől átruházott hatáskör is) tartozó önkormányzati és államigazgatási hatósági ügyekben hozott határozatokat;
c)	a jegyző hatáskörébe tartozó államigazgatási hatósági ügyekben hozott határozatokat;
d)	iratáttételt;
e)	közterületek bérbeadására vonatkozó bérleti szerződéseket.

2.5. 	A referens írja alá:
A munkakörének ellátásával kapcsolatos minden iratot, kivéve polgármester és a jegyző kizárólagos aláírási jogát.

2.6.	 Az ügyintéző írja alá:
   a)	   	a hatósági bizonyítványokat, igazolásokat;
b)	az anyakönyvi bejegyzéseket, az anyakönyvi másolatot és kivonatot;
c)	hatósági ügyekben foganatosított megkereséseket;
d)	az ügyfeleknek szóló meghívókat, idézéseket;
e)	a tulajdonosi hozzájárulást lakóingatlant érintő utólagos közműbekötések esetén (villany, gáz, víz-szennyvízcsatorna, telefon, kábel TV bekötéseknél);
f)	az önkormányzat tulajdonát képező mezőgazdasági termelésre alkalmas földterületek haszonbérbe adásával kapcsolatos kiskertes haszonbérleti szerződéseket;
g)	víziközműre történő rácsatlakozásra vonatkozó kérvényt és az ehhez kapcsolódó nyilatkozatot, tulajdonjog átruházásai szerződést.

3.	A helyettes (alpolgármester, aljegyző, irodavezető-helyettes) ha helyettesként ír alá, köteles a helyettesített neve melletti "h" betűvel a helyettesítés tényét jelezni, vagy az xy távollétében jelzést használni saját nevének, hivatali címének feltüntetésével.

4.	A Hivatal alkalmazottainak munkaidő beosztása:
	A heti munkaidő 40 óra. Az Mt. szerinti 30 perc munkaközi szünet a napi munkaidőn belül jár a dolgozóknak 11.00 és 13.30 óra között. 	A Hivatal munkarendjére vonatkozó szabályokat Ajka Város Önkormányzatának Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló rendelet 7. melléklete tartalmazza
A munkaidő regisztrálásának szabályait az ügyrend 17. melléklete tartalmazza.
5. Szakvizsgára, alapvizsgára kötelezettek tanulmányi munkaidő kedvezménye:
5.1.A Hivatal közigazgatási szakvizsgára, valamint közigazgatási és ügykezelői alapvizsgára kötelezett dolgozói vizsgájuk sikeres letétele érdekében az alábbi tanulmányi munkaidő kedvezményt vehetik igénybe: 
5.2.	A szakvizsgára készülők 
	a)	a vizsgára történő felkészüléshez vizsgatárgyanként három- három nap munkaidő kedvezményt ( az írásbeli és a szóbeli vizsga esetében egyaránt) és 
	b)	a vizsga letételéhez, valamint a vizsgaszervező által szervezett felkészítőn történő részvételhez szükséges munkaidő kedvezményt vehetnek igénybe; 
	c)	sikertelen vizsga esetén a javítóvizsgára történő felkészüléshez egy ízben 3 nap munkaidő kedvezményt vehetnek igénybe tekintet nélkül arra, hogy mely vizsgájuk volt sikertelen.
5.3.	Az alapvizsgára készülők 
	a)	a vizsgára történő felkészüléshez három nap munkaidő kedvezményt, 
	b)	a vizsga letételéhez és - amennyiben a vizsgát a vizsgaszervező által szervezett felkészítő előzi meg - a felkészítőn történő részvételhez szükséges munkaidő kedvezményt vehetnek igénybe;
	c)	sikertelen vizsga esetén a javítóvizsgára történő felkészüléshez egy ízben 3 nap munkaidő kedvezményt vehetnek igénybe.
5.4.	Az iskolarendszerű képzésben résztvevők az Mt., illetve a tanulmányi szerződés alapján részesülnek munkaidő kedvezményben. 
	A tanulmányi munkaidő kedvezmények igénybevétele során a köztisztviselő munkaköri leírás szerinti feladatainak ellátása nem sérülhet. 

6.	Az ügyfélfogadás rendje
a)	A polgármester, az alpolgármester, a jegyző, az aljegyző havonta egy alkalommal köteles a hivatal ügyfélfogadási idejében fogadónapot tartani. A fogadónap időpontját az Ajkai Szóban közzé kell tenni. A jegyző a közös hivatal létrehozására kötött megállapodás értelmében köteles havonta egy alkalommal a halimbai kirendeltségen ügyfélfogadást tartani, melyről a lakosságot hirdetmény útján tájékoztatni kell
b)	A hivatal irodáinak ügyfélfogadása:
				hétfő, szerda:    		8.00 – 15.30 óráig
		
c)	A házasságkötéssel és más családi eseményekkel kapcsolatos szolgáltatásokat munkanapokon és munkaszüneti napokon is biztosítani kell.
d)	A hivatali dolgozók ügyfélfogadási időben kötelesek az ügyfelek rendelkezésére állni.
Azokon a napokon, amikor nincs ügyfélfogadás az ügyintéző az ügyfélfogadást megtagadhatja, kivéve sürgős esetekben, és ha az ügyfél elküldése az ügyfél méltányos érdekeinek sérelmével járhat.
e)	Az ügyfélfogadási időben az irodavezetők kötelesek biztosítani, hogy érdemi intézkedésre és szakszerű tájékoztatás adására képes munkatársak álljanak rendelkezésre.	
f)	A szerdai ügyfélfogadási időben az irodavezetők is kötelesek ügyfélfogadást tartani, ez alól felmentést indokolt esetben a jegyző adhat.

7.	Munkaértekezletek
a)	A polgármester, az alpolgármester, a jegyző és az aljegyző részvételével vezetői megbeszélést tart a heti feladatok megosztására és tevékenységük összehangolására. A vezetői megbeszélések időpontját a polgármester határozza meg.
b)	A polgármester, illetve az arra jogosult heti rendszerességgel törzskari megbeszélést tart.
c)	A jegyző szükség szerint, de legalább évente két alkalommal munkaértekezletet tart a hivatal alkalmazottai részére az elvégzett feladatok értékelésére és a főbb feladatok meghatározására. Az értekezletre a polgármestert (alpolgármestert) meg kell hívni. 
8.	Szolgálati magatartás
a)	Minden köztisztviselő feladata, hogy a törvényben megfogalmazott kötelezettségeit teljesítve, munkakörét a legjobb tudása és képességei szerint, lelkiismeretesen, az ügyfeleket segítve és velük udvariasan bánva lássa el.
b)	A hivatali dolgozók kötelessége, hogy munkatársaikkal szemben kollegiális magatartást tanúsítsanak, egymás munkáját segítsék.
c)	A köztisztviselő köteles munkahelyén köztisztviselőhöz méltó öltözékben, ápoltan megjelenni.
d)	A belépő új munkatársaknak hivatali esküt kell tenni. Alkalmazásával egyidejűleg át kell adni számára a munkaköri leírását. Ha a köztisztviselő megválik hivatalától munkaeszközeit, hivatali helyisége berendezési tárgyait, ügyiratait át kell adni. Vezetői munkakörökben a hivatal-átadást írásban kell rögzíteni.
e)	A munkavégzés befejezését követően a köztisztviselő köteles az iratokat elrakni.
f)	A hivatali dolgozók kötelesek a jegyző engedélyét kérni, ha főállásukon kívül más kereső foglalkozást kívánnak folytatni.
g)	Hivatali helyiségben csak önkéntes és jótékony célú adományok gyűjtése engedélyezhető. A gyűjtésekhez a jegyző ad engedélyt. 
h)	Tilos a hivatali helyiségekben árut vásárlásra felkínálni.

9.	A hivatali bélyegzők használata és őrzése
9.  1. A hivatali bélyegző arra szolgál, hogy az iratok valódiságát, hivatalos voltát tanúsítsa.
Egyszerű iratokon (pl. belső levelezés, stb.) nem alkalmazható hivatalos pecsét, a polgármesteri, jegyzői rendelkezéseket, utasításokat kivéve.	 
a)	"Ajka város Polgármestere" feliratú körbélyegző használatára a város polgármestere és az alpolgármester jogosult.
b)	„Öcs Község Polgármestere” feliratú körbélyegző használatára a község polgármestere jogosult.
c)	"Ajkai Közös Önkormányzati Hivatal Jegyző" feliratú körbélyegző használatára a jegyző és a jegyzői hatáskörben kiadmányozók jogosultak.
d)	"Ajkai Közös Önkormányzati Hivatal Ajka " feliratú körbélyegzőt a saját feladatkörében kiadmányozásra jogosult aláírásával ellátott kiadványokon lehet használni. 
e)	A bizottságok körbélyegzőjének használatára a bizottság elnöke és felhatalmazása alapján a bizottság titkára jogosult.
f)	Ajka város címerével ellátott bélyegző hatósági ügyekben nem használható, a bélyegző használatára az önkormányzat jelképeiről alkotott helyi rendelet szabályai irányadók.

9. 2.	Az Önkormányzati Iroda a bélyegzőkről nyilvántartást vezet.
A bélyegző használatára jogosultak kötelesek a bélyegző használatát felügyelni és használat után a bélyegzőket elzárni. A bélyegző-használatot a hivatal egyedi iratkezelési szabályzata tartalmazza, mely az ügyrend 20. mellékletét képezi.

10.	Személygépkocsik használata
A Hivatalban a munkavégzéshez személygépkocsik állnak rendelkezésre.
A hivatali gépjárművek és a saját gépjárművek hivatali célú használatát a polgármester és a jegyző külön rendelkezése szabályozza, mely az ügyrend 10. melléklete.

11.	Záró rendelkezések
11.1.	A Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatában szabályozottak hatályosulását a polgármester, az alpolgármester és a jegyző folyamatosan figyelemmel kíséri és ellenőrzi. Az indokolt változtatásokra a szükséges intézkedést megteszik.
		
11.2.	A Hivatal működési szabályzata 2019. október 24. napján lép hatályba.
E szabályzat hatályba lépésével egyidejűleg hatályát veszti az 2019. október 24. napján hatályba lépett, az Ajkai Közös Önkormányzati Hivatal ügyrendjére vonatkozó szabályzat. 

A j k a , 2020. január 28.

     	            Schwartz Béla  					Dr. Jáger László	         polgármester                     	           			       j e g y z ő

	

A Hivatal működési szabályzatának mellékletei:

		1. sz. melléklet: Gazdasági ügyrend (a Pénzgazdálkodási Szabályzattal együtt)
2. sz. melléklet: A polgárok személyi adatainak és lakcímének védelméről
		3. sz. melléklet: -
		4. sz. melléklet: Tűzvédelmi Szabályzat
		5. sz. melléklet: Munkavédelmi Szabályzat
		6. sz. melléklet: Közszolgálati és adatvédelmi Szabályzat
7. sz. melléklet: -
		8. sz. melléklet: Bizottsági titkárok és feladatkörük
		9. sz. melléklet: Munkáltatói Jogosítványok Szabályzata
10. sz. melléklet: Hivatali gépjárművek, rádiótelefonok használatára vonatkozó szabályzat
		11. sz. melléklet: Munkaköri leírások a helyettesítés rendjére is kiterjedően
12. sz. melléklet: A hivatal szervezeti felépítésének vázlata az önkormányzat Szervezeti és Működési Szabályzata alapján
		13. sz. melléklet: A sajtótájékoztatásra vonatkozó szabályzat 
		15. sz. melléklet: -
16. sz. melléklet: -
		17. sz. melléklet: A munkaidő regisztrálásának részletes szabályai
18. sz. melléklet: A Hivatal folyamatba épített, előzetes és utólagos vezetői ellenőrzés (FEUVE) szabályzata
19. sz. melléklet Üzemeltetési Utasítás a Hivatal Informatikai Rendszeréhez
		20. sz. melléklet Kezelési utasítás a hivatal informatikai rendszeréhez
21. sz. melléklet: Belső ellenőrzési kézikönyv
22. sz. melléklet: A képernyő előtti munkavégzés minimális egészségügyi és biztonsági követelményeiről
23. sz. melléklet: Ajka város Önkormányzatának adományozott emlékzászló használatának szabályzata
24. sz. melléklet: Közbeszerzési Szabályzat
25. sz. melléklet: Az önkormányzati támogatások juttatásának és elszámolásának egységes szabályzata
26. Egyedi Iratkezelési Szabályzat
27.Nem dohányzók védelméről szóló szabályzat
28. Egyes ingatlanrészek alkalmi bérbeadásának szabályzata